<?xml version="1.0" encoding="utf-8"?>
<comments>
  <row Id="2" PostId="1" Score="1" Text="This link could be of help http://slovopedia.org.ua/32/53396/30655.html" CreationDate="2017-02-07T20:25:34.187" UserId="9" />
  <row Id="66" PostId="5" Score="1" Text="Why do you think both are correct? Is there any reason for that? Does any scholar book mention it?" CreationDate="2017-02-08T01:26:57.503" UserId="8" />
  <row Id="208" PostId="10" Score="2" Text="Замість &quot;буду писати все одно&quot; можна просто сказати &quot;а я все одно писатиму&quot;, тоді &quot;все одно&quot; стоїть першим, значить, акцент на цей вираз." CreationDate="2017-02-08T20:25:07.490" UserId="240" />
  <row Id="9588" PostId="10" Score="0" Text="Uncommonness of -му form in spoken language is not true, since it is shorter and easier to say. Probably it may be less used by Russian-to-Ukrainian bilinguists (since they copy Russian grammar), but native Ukrainian speakers with Russian influence in their language use both -му and буду. However, -му is less common in Western dialects (which are also less russified)." CreationDate="2019-11-09T06:40:12.793" UserId="1156" />
  <row Id="17" PostId="11" Score="0" Text="Прийняв зміни (бо в цьому випадку вважаю рівнозначними синонімами), але чому?.. http://slovopedia.org.ua/30/53407/26518.html Тут же не йдеться про письмове звернення..." CreationDate="2017-02-07T21:39:14.860" UserId="49" />
  <row Id="90" PostId="11" Score="0" Text="Не варто відмовлятися від українських слів лише через те, що такі слова є в інших мовах :)&#xA;Слово &quot;прозьба&quot; (щоправда, через &quot;з&quot;) є навіть у словнику Грінченка. (Вимовляється українською воно все одно &quot;прозьба&quot;).&#xA;Для мене &quot;прохання&quot; це щось більш особисте чи серйозне, а &quot;просьба&quot; - щось більш формальне/нейтральне... Це лише моє особисте сприйняття.&#xA;Ну і якщо &quot;просьба&quot; - росіянізм, то &quot;попросити&quot; теж?.." CreationDate="2017-02-08T07:38:33.577" UserId="49" />
  <row Id="1283" PostId="11" Score="0" Text="@bv. Дякую за спробу поліпшити відповідь. І ця зміна сподобалася двом людям, що схвалили її. Я її відхилив з декількох причин. По-перше, мені здається, що моя поточна відповідь легше читається. По-друге, я ніколи не зустрічав, щоб слово &quot;запитати&quot; використовувалося у значенні &quot;порушити питання&quot;. Також, можливо, вас зацікавить обговорення: http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/98/" CreationDate="2017-02-18T21:59:23.103" UserId="49" />
  <row Id="14" PostId="13" Score="3" Text="Дуже цікаво! Тільки то у вас транслітерація, а не транскрипція, бо якщо передавати транскрипцією, то ж буде Алєґ, Нікалай, Сірґєй, Віктар, тощо. Особисто я саме за цей варіант. Але насправді тут у нас вибір з трьох варіянтів, а не з двох, як у вашому запитанні, 1. укр. відповідник (Олексій), 2. трансліт (Алексей), 3. транскрипція (Аліксєй)." CreationDate="2017-02-07T21:18:50.267" UserId="66" />
  <row Id="18" PostId="13" Score="0" Text="Насправді, я мав на увазі саме транскрипцію, дарма що мій набір прикладів був недостатньо зрозумілим. Оновив запитання.&#xA;&#xA;А щодо транслітерації - я ніде не бачив, щоб вона справді вживалася в поважних виданнях чи текстах." CreationDate="2017-02-07T21:39:23.507" UserId="59" />
  <row Id="7057" PostId="16" Score="0" Text="Питання про наголос на *йогурт* вже має &quot;своє&quot; окреме питання:  https://ukrainian.stackexchange.com/q/4374/260" CreationDate="2018-06-20T08:40:36.553" UserId="260" />
  <row Id="19" PostId="17" Score="0" Text="Мабуть має право на існування як скорочене від застосунок для настільного ПК" CreationDate="2017-02-07T21:40:18.157" UserId="91" />
  <row Id="205" PostId="17" Score="0" Text="&quot;Настільний доданок&quot; або &quot;персональний доданок&quot;" CreationDate="2017-02-08T19:33:59.627" UserId="243" />
  <row Id="211" PostId="17" Score="0" Text="mobile application = мобільний додаток, для десктопів по аналогії використовуються словосполучення: &quot;комп'ютерна програма, комп'ютерний додаток&quot;, при чому прикметником &quot;комп'ютерний&quot; дозволяється нехтувати" CreationDate="2017-02-08T20:39:56.947" UserId="247" />
  <row Id="218" PostId="17" Score="0" Text="Згоден, саме &quot;доданок&quot; найбільш усталена форма на мій погляд" CreationDate="2017-02-08T22:11:29.670" UserId="243" />
  <row Id="519" PostId="17" Score="0" Text="Чи не дублікат до [«Що є більш правильним „застосунок“ чи „додаток“?»](http://ukrainian.stackexchange.com/q/61/4)?" CreationDate="2017-02-11T16:51:53.993" UserId="4" />
  <row Id="576" PostId="17" Score="3" Text="@Sasha, &quot;application&quot; - більш широке поняття, desktop application - все таки застосунок для &quot;великих комп'ютерів&quot;. Хоча з приходом планшетів та трансформерів поняття desktop стало більш розмитим." CreationDate="2017-02-12T12:48:36.543" UserId="326" />
  <row Id="12123" PostId="17" Score="0" Text="НІ. Software applications поділяють на desktop application та mobile application." CreationDate="2022-03-28T19:27:39.737" UserId="2207" />
  <row Id="24" PostId="18" Score="6" Text="Ця відповідь значно виграла б від додавання до неї посилань на поважні джерела." CreationDate="2017-02-07T21:58:25.283" UserId="8" />
  <row Id="63" PostId="18" Score="2" Text="Нажаль, ділова мова сформована за радянськими (російськими) правилами. У давніших текстах зустрічаємо &quot;міністерка&quot;, &quot;викладачка&quot;, ...щось на -иня не згадаю, але ж це звичайний спосіб формувати фемінітиви." CreationDate="2017-02-08T00:54:08.150" UserId="122" />
  <row Id="10172" PostId="18" Score="0" Text="@SassaNF, богиня, берегиня, княгиня" CreationDate="2020-02-19T13:15:22.930" UserId="435" />
  <row Id="47" PostId="19" Score="9" Text="Ще в німецькій дуже поширені фемінітиви, вони там від _усіх_ професій утворюються за допомогою суфікса _-in_, їх вживання обов’язкове. Кілька років тому вся Німеччина була просто в захваті, вперше в історії на посаду канцлера було обрано жінку, отже вперше ж таки в історії від слова _Kanzler_ було утворено фемінітив, _Kanzlerin_, відтоді це слово увійшло в словники й Меркель ніяк инакше не називають. До речи, Німецька хвиля українською теж завжди пише й говорить «канцлерка», [ось, наприклад](http://www.dw.com/uk/меркель-і-далі-виступатиме-проти-запровадження-межі-на-прийом-біженців/a-37429693)" CreationDate="2017-02-07T23:26:49.623" UserId="66" />
  <row Id="1672" PostId="19" Score="0" Text="[Тут](http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2016/08/160816_ponomariv_blog99_ko) наводяться деякі зауваження до значень фемінітивів: &quot;До таких слів як `філолог`, `соціолог`, `біолог` жіночих відповідників поки що немає. `Біологиня`, `філологиня`, `філософиня` – це розмовні назви _студенток_ біологічного, філологічного, філософського факультету.&quot;" CreationDate="2017-02-25T14:30:43.013" UserId="390" />
  <row Id="20" PostId="21" Score="0" Text="От, власне, щодо слова &quot;_йогурт_&quot;. В одному словнику наголос на &quot;о&quot;, а в іншому - на &quot;у&quot;. А це питання є в ЗНО. І як школяреві дізнатися, яка відповідь правильна?" CreationDate="2017-02-07T21:44:48.810" UserId="59" />
  <row Id="21" PostId="21" Score="0" Text="Ну, хоч я й не довіряю орфоепічному словнику 2001-2003 років (можу навести купу страшних помилок), але це найновіший і виданий орфоепічний словник - рецензований і все таке. Відповідно,на ЗНО логічно користуватися ним, а не &quot;народним словником&quot; )" CreationDate="2017-02-07T21:48:11.873" UserId="49" />
  <row Id="22" PostId="21" Score="0" Text="Ех, ентер надсилає коментар. Так ось, це лише моя думка, я ЗНО сам не складав, ніколи до нього не готувався, тому легко можу помилятися. Напевно, з приводу того, які відповіді на ЗНО вважаються правильними, варто створити окреме питання." CreationDate="2017-02-07T21:49:54.560" UserId="49" />
  <row Id="23" PostId="21" Score="0" Text="Якщо в двох словниках написано по-різному, то навряд чи &quot;правильною&quot; з точки зору ЗНО вважається версія, яка є в &quot;найсвіжішому&quot; словнику. Адже в різних словників зовсім різні ред. колегії тощо. З іншого боку, не існує якогось єдиного &quot;офіційного словника&quot;. Але тоді виходить, що правильну відповідь до тестів ЗНО можуть знати тільки ті люди, що складали саме завдання на ЗНО?" CreationDate="2017-02-07T21:54:10.697" UserId="59" />
  <row Id="84" PostId="21" Score="0" Text="Це дуже скидається на окреме питання, що на нього багато хто зможе відповісти значно краще за мене :) Рекомендую його й поставити окремим питанням.&#xA;Але ще раз зазначу, що другий словник - це просто хтось додав на сайті слово, тобто в нього фактично нульовий науковий статус. Орфоепічний словник 2001-2003 опубліковано, і він дає наголос &quot;йогу́рт&quot;, хай як це для мене дивно. Раптом на ЗНО є апеляції, то на цей словник ви зможете посилатися, а на словник з сайту - точно ні." CreationDate="2017-02-08T07:00:14.083" UserId="49" />
  <row Id="128" PostId="21" Score="0" Text="Ну я кажу не конкретно про той словник із сайту, а просто про будь-який науковий словник, в якому є розбіжність по конкретному слову з іншими словниками" CreationDate="2017-02-08T11:30:41.780" UserId="59" />
  <row Id="2504" PostId="21" Score="0" Text="Я думаю, про наголос у слові «йогурт» варто створити окреме питання. Бо, по-перше, цікаве питання. По-друге, я, наприклад, незгоден з висновками Сергія Омельчука (хоча не маю ніякого авторитету в цьому питанні)." CreationDate="2017-03-12T15:11:27.693" UserId="4" />
  <row Id="2505" PostId="21" Score="0" Text="А тут він більше питає про те, що робити, якщо взагалі словники кажуть різне (в т.ч. якщо обидва авторитетні)." CreationDate="2017-03-12T15:58:40.537" UserId="4" />
  <row Id="2506" PostId="21" Score="1" Text="@Sasha Я пам'ятаю. Але це гарне місце, щоб зберегти цю інормацію. Крім того, пошуком &quot;наголос йогурт&quot; знаходиться це питання, відповідно варто тут давати якомога кращу відповідь )" CreationDate="2017-03-12T16:12:33.770" UserId="49" />
  <row Id="7052" PostId="21" Score="0" Text="Йогурт мене &quot;сподвиг&quot; на винесення його в окреме питання: https://ukrainian.stackexchange.com/q/4374/260" CreationDate="2018-06-18T22:18:30.747" UserId="260" />
  <row Id="7053" PostId="21" Score="2" Text="Ланка на fex не працює належним чином." CreationDate="2018-06-18T22:39:44.150" UserId="585" />
  <row Id="238" PostId="22" Score="0" Text="-1: те, як вживаєте ви, не є достатнім аргументом для хорошої відповіді. Спробуйте додати більш поважні джерела для обґрунтування." CreationDate="2017-02-09T00:12:58.263" UserId="8" />
  <row Id="26" PostId="23" Score="4" Text="ці слова вже давно мають усталені переклади - стільниця та застосунок" CreationDate="2017-02-07T22:05:22.513" UserId="86" />
  <row Id="35" PostId="23" Score="1" Text="В розмові для мене &quot;програма&quot; є переклад &quot;application&quot; в контексті програмного забезпечення. Це не є точни перекладом слова application але значення передає вірно." CreationDate="2017-02-07T22:50:32.273" UserId="111" />
  <row Id="36" PostId="23" Score="1" Text="Так, слово &quot;програма&quot; я теж вживаю в значенні &quot;application&quot;. Семантичні відмінності не дуже помітні." CreationDate="2017-02-07T22:53:14.767" UserId="59" />
  <row Id="235" PostId="23" Score="0" Text="-1: те, як вживаєте ви, не є достатнім аргументом для хорошої відповіді. Спробуйте додати більш поважні джерела для обґрунтування." CreationDate="2017-02-09T00:10:15.597" UserId="8" />
  <row Id="41" PostId="24" Score="0" Text="В будь-якому разі, дослідження та соціологічні опитування підтверджують існування такої невідповідності. За даними групи &quot;Рейтинг&quot;, наприклад, українською вдома спілкуються в тому ж-таки Києві 27%. http://osvita.mediasapiens.ua/mediaprosvita/research/analitichniy_oglyad_stanovische_ukrainskoi_movi_v_20142015_rokakh/" CreationDate="2017-02-07T22:58:48.883" UserId="59" />
  <row Id="79" PostId="24" Score="0" Text="Можливо проблема в тому, що опитування не уточнюють, що таке &quot;рідна мова&quot;. Наприклад, у переписі 2001-го року використовувалась така форма: http://2001.ukrcensus.gov.ua/img/f2c-1.gif&#xA;Як бачите, питання саме про те, яку мову респондент вважає рідною, а не про те, яку мову вони вивчили першою чи якою мовою розмовляють їх батьки.&#xA;Ще одне можливе пояснення - системна помилка при підрахунку. Наприклад, якщо незаповнені поля рахувались як &quot;українець&quot; так &quot;українська&quot;." CreationDate="2017-02-08T05:24:20.940" UserId="132" />
  <row Id="27" PostId="25" Score="6" Text="Як на мене, аплікація - дуже невдала калька з англійської. По-перше, слово &quot;аплікація&quot; в українській мові має зовсім інше усталене значення (аплікація на папері). По-друге, &quot;мобільна аплікація&quot; для українофона видається цілком незрозумілим словосполученням. З таким же успіхом можна просто вжити оригінальне desktop application." CreationDate="2017-02-07T22:14:28.213" UserId="59" />
  <row Id="28" PostId="27" Score="0" Text="Я теж схиляюся до такого написання, але в питанні йдеться перш за все про чинний правопис." CreationDate="2017-02-07T22:18:33.393" UserId="59" />
  <row Id="34" PostId="27" Score="3" Text="Але короля Англії на ймення _James_ ми таки називаємо _Яковом_, тут не все так однозначно." CreationDate="2017-02-07T22:45:31.783" UserId="66" />
  <row Id="48" PostId="27" Score="1" Text="@YellowSky ви певно мали на увазі Jacob, а не James." CreationDate="2017-02-07T23:27:35.567" UserId="59" />
  <row Id="50" PostId="27" Score="2" Text="@Maksym - Хехе! Саме _James_! Я тут помилитися не міг, бо я вчитель англійської. Дивіться самі: https://uk.wikipedia.org/wiki/Яків_I_(король_Англії)" CreationDate="2017-02-07T23:30:51.020" UserId="66" />
  <row Id="52" PostId="27" Score="2" Text="@Maksym James походить від латинського Iacomus - звідки, очевидно, його можна гнути в обидва боки." CreationDate="2017-02-07T23:44:26.890" UserId="122" />
  <row Id="85" PostId="27" Score="6" Text="-1, хоча я цілком згоден з висновком. Відповіді виду «я вважаю, що…» мають ретельно обґрунтовуватися. В ідеальному випадку — це  посиланнями на поважні джерела. Інакше ми опинимося у ситуації, коли кілька користувачів «вважають» протилежні речі і не надають наукового пояснення. Наша власна думка може бути аргументом, але останнім із списку, не єдиним. Як завжди, я буду радий зняти свій «мінус», коли ви покращите цей допис." CreationDate="2017-02-08T07:10:42.247" UserId="8" />
  <row Id="122" PostId="27" Score="0" Text="@YellowSky дійсно! Це ж треба. Переклад James як Яків - це справді дуже дивний випадок." CreationDate="2017-02-08T11:13:39.970" UserId="59" />
  <row Id="124" PostId="27" Score="2" Text="@Maksym - Не такий вже й дивний, дивіться комент Sassa NF вище, то все так, в пізній латині «iacobus» викривили на «iacomus», звідси й пішло «James»." CreationDate="2017-02-08T11:21:02.677" UserId="66" />
  <row Id="32" PostId="28" Score="2" Text="&quot;desktop application&quot; і надалі вказує на тип програм що запускаються на &quot;desktop&quot;. на відміну від &quot;web application&quot;, &quot;mobile application&quot;. Переклад &quot;для компютера&quot; є узагальненням." CreationDate="2017-02-07T22:42:10.553" UserId="111" />
  <row Id="33" PostId="28" Score="0" Text="Термін «desktop computer» ще відрізняє «великі» комп'ютери від мобільних/планшетів/тощо. Ваш варіант не відтворює цієї різниці." CreationDate="2017-02-07T22:42:25.860" UserId="8" />
  <row Id="37" PostId="28" Score="3" Text="Зазвичай серед українців слово комп'ютер прямо асоціюється, з як Ви написали, &quot;великими комп'ютерами&quot;, і чуючи це слово, точно ніхто не подумає про &quot;мобільний комп'ютер&quot; чи &quot;планшетний комп'ютер&quot; чи &quot;супер комп'ютер&quot;." CreationDate="2017-02-07T22:54:26.753" UserId="86" />
  <row Id="42" PostId="28" Score="0" Text="Погляньте, наприклад, як трактує свій застосунок для desktop компанія скайп https://www.skype.com/uk/download-skype/skype-for-computer/ чи англійською https://www.skype.com/en/download-skype/skype-for-computer/ . Не бачу нічого поганого в узагальнені цього терміну." CreationDate="2017-02-07T23:01:22.060" UserId="86" />
  <row Id="215" PostId="28" Score="0" Text="Згоден. ПК в нас — це десктоп чи лаптоп, і з переносними пристроями їх не плутають. Тому «настільний застосунок» або «застосунок для ПК», у разі протиставлення до «веб-, мобільних, серверних» та інших програм, які не можна запускати локально на «ПК» без допоміжних засобів чи які не є користувацькими. Щодо ‘mobile application’, то їх взагалі у нас вже звикли називати «додатками», і це навряд чи зміниться." CreationDate="2017-02-08T21:04:05.787" UserId="244" />
  <row Id="217" PostId="28" Score="0" Text="Жодного разу не стикався з використанням слова &quot;застосунок&quot;" CreationDate="2017-02-08T22:10:29.713" UserId="243" />
  <row Id="71" PostId="29" Score="2" Text="Пов'язані запитання на Linguistics.SE: [Is there a list of mutually intelligible languages?](http://linguistics.stackexchange.com/questions/3006/is-there-a-list-of-mutually-intelligible-languages) and [Worldwide map or data for linguistic distance?](http://linguistics.stackexchange.com/questions/17400/worldwide-map-or-data-for-linguistic-distance) (щоправда, відповіді також посилаються на роботи проф. Тищенка)" CreationDate="2017-02-08T02:28:33.640" UserId="8" />
  <row Id="38" PostId="30" Score="1" Text="не згідний що desktop application не має сталого значення, принаймні для тих хто працює в IT, desktop application є доволі визначеним http://www.pcmag.com/encyclopedia/term/41158/desktop-application" CreationDate="2017-02-07T22:54:33.543" UserId="111" />
  <row Id="8860" PostId="31" Score="2" Text="Можу сказати, що ще принаймні в 80-х—90-х на Черкащині можна було почути конструкції назразок «три літрі» чи «дві відрі». Попри загальноприйняте твердження, ніби двоїна активно функціонує в діалектах лише деся аж на Волині чи західніше." CreationDate="2017-09-30T18:01:20.617" UserId="1156" />
  <row Id="9949" PostId="31" Score="2" Text="У мене і тато так каже, і баба по маминій лінії теж каже: дві відрі, дві штані. Тобто ця штука ще жива. Тато з Поділля, мамина мама з Київщини." CreationDate="2017-10-07T21:35:57.343" UserId="905" />
  <row Id="43" PostId="32" Score="0" Text="Дякую, дуже цікаво! Можливо, є ще якісь опубліковані праці, матеріали досліджень тощо? (можна в електронному вигляді, але текстовому)" CreationDate="2017-02-07T23:03:36.617" UserId="59" />
  <row Id="44" PostId="32" Score="1" Text="@Maksym - Так одразу й не знайду, це не моя тема, але ось дві великі статті того ж Костянтина Тищенка, це приблизно те саме, про що він каже в тих лекціях, тільки текстом: [«Правда про походження української мови»](https://parafia.org.ua/biblioteka/istoriya-mova/k-tyschenko-pravda-pro-pohodzhennya-ukrajinskoji-movy/) та [«Всеслов'янські складники&#xA;української мови»](http://journal.mandrivets.com/images/file/Tyshchenko_2010_3.pdf). Хай назви статтей вас не засмучують, там все по темі вашого питання." CreationDate="2017-02-07T23:16:18.617" UserId="66" />
  <row Id="74" PostId="32" Score="0" Text="Ось краще посилання на [«Правда про походження української мови»](http://i.tyzhden.ua/content/photoalbum/2012/10_12/04/tyshenko/tyshenko.pdf), той документ видалено зі Scribd, його не можна там скачати." CreationDate="2017-02-08T04:01:40.190" UserId="66" />
  <row Id="1598" PostId="32" Score="2" Text="Ось цікава [мапа що створена на основі даних Тищенка](https://alternativetransport.wordpress.com/2015/05/05/34/)." CreationDate="2017-02-23T22:07:53.267" UserId="593" />
  <row Id="51" PostId="33" Score="2" Text="А хіба не «значення за замовчуванням»? Це ж у кожному словнику є..." CreationDate="2017-02-07T23:34:40.633" UserId="66" />
  <row Id="55" PostId="33" Score="7" Text="@YellowSky, Ви праві, це найтиповіший і «найнудніший» переклад (довгий, не прикметник, калька з російської). Йому весь час намагаються знайти альтернативу (хтось каже «типовий», он [Пономарів взагалі «усталений/заданий» пропонує](http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/05/150512_ponomariv_blog55_ko) тощо). Але, наскільки я знаю, *загальноприйнятої* альтернативи досі не знайшли." CreationDate="2017-02-07T23:56:57.513" UserId="4" />
  <row Id="56" PostId="33" Score="4" Text="Всі германські мови вживають «стандартне значення», мови колишьої Югославії «задане значення», румунською «імпліцитне значення». Особисто я казав би «необговорене/необумовлене значення»." CreationDate="2017-02-08T00:19:32.397" UserId="66" />
  <row Id="60" PostId="33" Score="0" Text="Ну так згаданий вами Пономарів і пропонує «задане значення»." CreationDate="2017-02-08T00:34:39.883" UserId="66" />
  <row Id="9222" PostId="33" Score="0" Text="@YellowSky Це калька з російської, єдине значення слова в українській слова замовчувати - це не казати щось, мовчати про щось." CreationDate="2019-08-20T12:24:53.563" UserId="2097" />
  <row Id="46" PostId="34" Score="1" Text="До вас те ж прохання, що й до автора попередньої відповіді. Ви могли б деталізувати вашу відповідь? Бо незрозуміло звідки і ким прищеплена нетерпимість та меншовартість." CreationDate="2017-02-07T23:25:15.577" UserId="59" />
  <row Id="421" PostId="36" Score="2" Text="Так, у себе в селі на Хмельниччині я теж час від часу чую як: _&quot;дві відрі, дві нозі, дві руці&quot;_. Частіше кажуть _&quot;два теляті&quot;_ ніж _&quot;двоє телят&quot;_ тощо." CreationDate="2017-02-10T13:34:54.107" UserId="222" />
  <row Id="1199" PostId="36" Score="2" Text="Так, в різних селах Хмельниччини чув в такій форми ці вирази." CreationDate="2017-02-17T17:04:13.387" UserId="243" />
  <row Id="10135" PostId="36" Score="0" Text="Я з Хмельниччини і підтверджую, що у нас так кажуть." CreationDate="2020-02-11T09:49:08.793" UserId="2443" />
  <row Id="388" PostId="37" Score="2" Text="А в селі на Хмельниччині, де жив мій дідусь, говорили старосослов'янською _вдвізі́_ замість _вдвох_:&quot;Йдемо на охоту (полювання) _вдвізі_&quot;." CreationDate="2017-02-10T10:04:57.313" UserId="91" />
  <row Id="1090" PostId="37" Score="1" Text="а чи штані - двоїна?" CreationDate="2017-02-15T20:46:57.463" UserId="92" />
  <row Id="1093" PostId="37" Score="2" Text="@Chizh Так, бо їхня однина не існує; але тепер частіше вживають множину: &quot;штани&quot;." CreationDate="2017-02-15T20:57:19.033" UserId="28" />
  <row Id="1098" PostId="37" Score="0" Text="так, в мене під цим впливом наголос на і виходить часто" CreationDate="2017-02-15T21:50:25.570" UserId="92" />
  <row Id="53" PostId="38" Score="4" Text="&quot; порохотяжити&quot;" CreationDate="2017-02-07T23:45:27.790" UserId="63" />
  <row Id="54" PostId="38" Score="0" Text="В радянських повоєнних словниках було лише «пилосос»." CreationDate="2017-02-07T23:47:02.450" UserId="66" />
  <row Id="91" PostId="39" Score="1" Text="`програма для стільникового комп'ютера` за визначенням схоже на програму яка виконується на комп'ютері у мережі стільникового зв'язку. `якщо вам треба акцентувати на цьому увагу` - так, саме це мені і потрібно (я хочу зазначити в резюме, що я маю досвід розробки саме desktop application)." CreationDate="2017-02-08T07:45:02.613" UserId="55" />
  <row Id="216" PostId="39" Score="0" Text="Програма скоріше підходить в контексті &quot;програма дій&quot; або &quot;програма передач&quot;. Компьютерну програму випущену для використання усталено називають &quot;доданок&quot;." CreationDate="2017-02-08T22:07:07.957" UserId="243" />
  <row Id="57" PostId="40" Score="0" Text="Здається, що це питання не про українську мову." CreationDate="2017-02-08T00:21:11.770" UserId="66" />
  <row Id="59" PostId="40" Score="6" Text="Чому ж? Воно дуже важливе при роботі з текстами українською, особливо автоматизованій. Трохи доповнив заголовок" CreationDate="2017-02-08T00:24:52.757" UserId="51" />
  <row Id="61" PostId="40" Score="0" Text="Не ображайтеся, та все ж ні, не про українську. Яким би символом воно не позначалося, та все ж апострофом і залишиться. Це все одно, що спитати тут, який український шрифт краще підійде для OCR — той, де маленька літера Д прямокутна (д), з хвостом уверх (_д_), чи з хвостом униз (g). Ваше питання актуальне для будь-якої мови, де є апостроф, як-от для тієї ж англійської, анічогісінько специфічно україньского в ньому немає. Таке краще питати на комп’ютерних SE." CreationDate="2017-02-08T00:45:24.367" UserId="66" />
  <row Id="70" PostId="40" Score="0" Text="Raised on Meta: http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/15/are-questions-about-software-support-of-ukrainian-cyrillic-on-or-off-topic" CreationDate="2017-02-08T02:23:50.570" UserId="8" />
  <row Id="89" PostId="40" Score="7" Text="@YellowSky, не хоче ставати ні на чий бік. Але питання все ж стосується української мови. Хоч і не безпосередньо лінгвістики, а радше технічних аспектів використання української мови. (Моїм початковим задумом було мати сайт *виключно* для лінгвістичних питань. Тим не менш, в стадії definition [пройшли й нелінгвістичні питання](http://area51.stackexchange.com/proposals/94001/ukrainian-language/94380#94380). Шкода, що таких технічного плану питань там немає: або з позитивною оцінкою, або з негативною — тоді б мали прецедент ще на definition.)" CreationDate="2017-02-08T07:35:04.013" UserId="4" />
  <row Id="187" PostId="40" Score="3" Text="Я теж вважаю, що це питання стосується української мови. Уявіть, що хтось запитав би, як пишеться (від руки) &quot;ґ&quot;. Це ж було б питання про українську мову?.. Для мене це питання дуже схоже... Якщо хтось замість &quot;а&quot; пише &quot;a&quot; (латинська a), то це ж неправильно з точки зору української мови... Я б взагалі символи Unicode у правописі прописав :)" CreationDate="2017-02-08T16:50:58.960" UserId="49" />
  <row Id="1516" PostId="40" Score="0" Text="@Sasha  якщо ми відкараскуємося від Unicode і залишаємо лише типографіку, то різниці немає. Про це й вікі каже, що &quot;[it looks identical](https://en.wikipedia.org/wiki/Modifier_letter_apostrophe)&quot;" CreationDate="2017-02-22T08:31:40.763" UserId="36" />
  <row Id="8584" PostId="40" Score="1" Text="Перепрошую, якщо моя відповідь не з тієї площини, але: для користувача все значно простіше. Досить поставити українську розширену розкладку, і на крайній верхній лівій клавіші (там, де тільда) ви отримаєте (без сполучення з допоміжними клавішами) апостроф." CreationDate="2017-02-22T08:20:34.263" UserId="538" />
  <row Id="125" PostId="41" Score="0" Text="А є під рукою готові приклади пошуку чи перевірки орфографії, які з ним не працюють? LanguageTool і Google, наприклад, працюють." CreationDate="2017-02-08T11:22:27.727" UserId="51" />
  <row Id="134" PostId="41" Score="1" Text="@int_ua, ну, наприклад, ще декілька місяців тому пошук в українській Вікіпедії і в СУМ-11 не працював, доки я особисто не написав." CreationDate="2017-02-08T11:49:01.837" UserId="4" />
  <row Id="135" PostId="41" Score="1" Text="Ґуґл, памʼятаю, якось проігнорував такий апостроф і видав щось болгарською... Але зараз відтворити не можу.&#xA;Якщо я шукаю ґуґлом &quot;звʼязок&quot;, отримую 388000 результатів, &quot;зв'язок&quot; -  8250000, &quot;зв’язок&quot; - 1060000. Різниця все ж таки є :)&#xA;Ще приклад: достатньо просто відкрити сторінку вікі https://uk.wikipedia.org/wiki/Зв'язок й спробувати браузером шукати &quot;звʼязок&quot;. Нічого не знайде :)&#xA;Ну, про стандартну перевірку орфографії у Vim навряд чи варто писати, але, підозрюю, десь ще є такі проблеми..." CreationDate="2017-02-08T11:52:53.740" UserId="49" />
  <row Id="206" PostId="41" Score="1" Text="@KyryloYatsenko, цікаво, що з третього варіанту написання ґуґл пропонує перейти на другий, а з першого - ні. Тобто, з того, де мільйон, пропонує перейти на той, де 8 млн, а з того, де 390 000 - ні." CreationDate="2017-02-08T19:37:30.313" UserId="240" />
  <row Id="1100" PostId="41" Score="0" Text="@int_ua, «Це відповідає безпосередньому призначенню цього символа у Unicode, на відміну від ’ U+2019 RIGHT SINGLE QUOTATION MARK, що є закривальними лапками, а не апострофом.» — це неправда. Згідно зі стандартом Unicode починаючи з версії 3.0.0 (1999 рік) — U+2019 є **і закривальними лапками, і апострофом**." CreationDate="2017-02-15T23:49:52.163" UserId="4" />
  <row Id="1507" PostId="41" Score="0" Text="Хоч я підтримую Вашу думку, що U+02BC кращий у ролі українського апострофа, ніж U+2019 — але не все так однозначно, як Ви кажете. http://ukrainian.stackexchange.com/a/576/4" CreationDate="2017-02-21T21:38:05.320" UserId="4" />
  <row Id="64" PostId="43" Score="1" Text="I assume, other variants, such as  оскільки, бо, через те що, тому що, are not in the scope of your question, are they? And what context have you mentioned? I cannot see any. Please, add some context and re-formulate your question." CreationDate="2017-02-08T00:56:54.020" UserId="66" />
  <row Id="223" PostId="43" Score="1" Text="[Meta discussion about this question](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/25/why-too-broad)" CreationDate="2017-02-08T22:49:00.593" UserId="113" />
  <row Id="6104" PostId="45" Score="0" Text="I don't think I have heard the word `стану` in future tense as show here in 1." CreationDate="2018-03-21T19:07:32.483" UserId="710" />
  <row Id="9587" PostId="45" Score="0" Text="There's some difference between стану писати, почну писати (&quot;I'll start writing&quot;, meaning that process wasn't started yet), хочу писати (&quot;I want to write&quot;, actually it is not a king of future tence), писатиму, буду писати (&quot;I'll write&quot; or &quot;I will be writing&quot;, it is not supposed whether the process was started or not). Буду писати and писатиму are equal. Буду писав is dialect-only form (unlike буду писати which is common in literary language)." CreationDate="2019-11-09T06:23:11.490" UserId="1156" />
  <row Id="73" PostId="46" Score="6" Text="Ця відповідь є правильною з точки зору словників, але є складною для практичного вживання, бо не завжди у інтерфейсі програмного забезпечення є можливість поставити наголос." CreationDate="2017-02-08T02:58:01.670" UserId="8" />
  <row Id="69" PostId="47" Score="0" Text="I think the proper word for this is [&quot;суржик&quot;](https://en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk)." CreationDate="2017-02-08T01:47:34.300" UserId="28" />
  <row Id="77" PostId="47" Score="3" Text="@IwillnotexistIdonotexist, actually, I don't think it's [surzhyk](https://en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk). Surzhyk — that's when somebody permanently mixes U. and R. languages. The mix is usually not only lexical (few U. words, then few R. and so on), but intertypic: e.g. one may use mostly-R. lexicon with mostly-U. phonetics. If the one speaks *in pure R.* and then suddenly inserts *few purely-U. words*, it's something else: a figure of speech, a memory fault, etc — but surely not surzhyk. Maybe theoretically we can call it a surzhyk, but practically surzhyk usually sounds differently." CreationDate="2017-02-08T05:05:13.940" UserId="4" />
  <row Id="75" PostId="48" Score="1" Text="I'd say that's totally ok to use Ukrainian names for foods &amp; drinks even if not to emphasize the national flavor of the word. Most Ukrainians will love it and while this may sound a little odd it's also fun and will most definitely help with bonding. For instance, `let's go drink some beer` which you can translate to Russian as `пойдём пить пиво` may sound funny if you pronounce `пиво` as Ukrainians pronounce it (`/pɨvo/` or `/пыво/`) but it may instantly break the ice." CreationDate="2017-02-08T04:39:28.987" UserId="132" />
  <row Id="76" PostId="48" Score="1" Text="@SergeyKishchenko, yes, and also don't forget that a language learner may misuse a vowel simply due to their accent or mispronunciation." CreationDate="2017-02-08T04:43:46.677" UserId="8" />
  <row Id="78" PostId="50" Score="0" Text="Actually, I don't think it's [surzhyk](https://en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk). Surzhyk — that's when somebody permanently mixes U. and R. languages. The mix is usually not only lexical (few U. words, then few R. and so on), but intertypic: e.g. one may use mostly-R. lexicon with mostly-U. phonetics. If the one speaks *in pure R.* and then suddenly inserts *few purely-U. words*, it's something else: a figure of speech, a memory fault, etc — but surely not surzhyk. Maybe theoretically we can call it a surzhyk, but practically surzhyk usually sounds in different way." CreationDate="2017-02-08T05:07:14.033" UserId="4" />
  <row Id="87" PostId="50" Score="2" Text="If I manage to convince someone I've lived my entire life in the outback of Ukraine as opposed to being a foreigner who's barely studied any Slavic language, I'd consider that an achievement. :)" CreationDate="2017-02-08T07:23:32.180" UserId="104" />
  <row Id="266" PostId="50" Score="0" Text="@AndrewGrimm you're right. :) You can't just randomly mix Ukrainian words in though. That's not how it works. The best way is to listen to surzhyk speech and try to mock it up phrase by phrase. They also use surzhyk in comedy around here." CreationDate="2017-02-09T07:54:14.167" UserId="133" />
  <row Id="195" PostId="51" Score="1" Text="Я чув версію (чи навіть факт?), що на початку XX століття на заході України розрізняли два варіанти «і»: більш «м'яке» (в т.ч. з ѣ) і більш «тверде». І вони навіть могли писатися по-різному: перше як «ї» (не плутати з сучасною «ї»), друге як «і» — наприклад див. [«Ілюстрована історія України» Грушевського](http://uk.wikisource.org/wiki/Ілюстрована_історія_України). Але радянська влада з правопису цю різницю прибрала (можливо, частково раціонально, бо цієї різниці не бачили на сході України) — і поступово різниця в вимові зникла навіть на заході (через уніфікіцію письма). [продовжу…]" CreationDate="2017-02-08T18:03:57.087" UserId="4" />
  <row Id="196" PostId="51" Score="1" Text="[…продовжую] Можливо (чи навіть напевно), це пов'язано з Вашим питанням. Але я не оформлюю це як відповідь, тому що (а) недостатньо компетентний; (б) не впевнений, що інформація правильна (в т.ч. опис різниці та твердження, що вона зникла); (в) пов'язане з питанням ≠ відповідь на запитання." CreationDate="2017-02-08T18:04:00.277" UserId="4" />
  <row Id="140" PostId="53" Score="2" Text="Як на мене, у нас взагалі зайва літера в абетці. Річ у тім, що «і» майже ніколи не буває після голосної. Воно буває («інший», «існує») на початку слова — але в цих випадках воно часто читається посередині між «і» та «и» в залежності від діалекту (а в [скрипніківці](http://uk.wikipedia.org/wiki/Харківський_правопис) й пишеться як «и»: «инший»). На мою думку: (1) всі слова на «і» писати з «и»; (2) дозволити слова на «и» читати варіативно (хто [і] — хто з [и]); (3) сумістити «і» та «ї» (після приголосної [і], інакше читається [йі] — ну, звичайна така йотована). Матимемо пари: а-я, у-ю, е-є, и-і." CreationDate="2017-02-08T12:20:22.440" UserId="4" />
  <row Id="7131" PostId="53" Score="0" Text="@Sasha та і-і — і матимемо «і після голосної» — у словах _вії_, _лелії_, _Марії_ тощо. До речі, _виі_ (_виї_) — це дещо інше." CreationDate="2018-07-05T08:31:44.070" UserId="1158" />
  <row Id="7133" PostId="53" Score="0" Text="@brownian, я мав на увазі, що «и» читатиметься як зараз «и» (хоча на початку слова можна як «і»), а «і» в залежності від позиції читатиметься або як зараз «і» (після приголосних), або як зараз «ї» (на початку слова, після апострофа, після голосного). Відповідно сама «ї» буде непотрібна, а «вії», «лелії», «Марії» писатимуться як «віі», «леліі», «Маріі» — ну, теоретично можливо. (Чи я Вас якось неправильно зрозумів?)" CreationDate="2018-07-05T11:41:23.297" UserId="4" />
  <row Id="7138" PostId="53" Score="0" Text="@Sasha це трохи нагадує старословʼянську .) _Дух_ над «и» на початку слова позначав «і». До речі, _дух_ з _варією_ над «и» давав «ї» — як Вам такий варіант?)" CreationDate="2018-07-06T06:21:20.127" UserId="1158" />
  <row Id="7139" PostId="53" Score="0" Text="@brownian, я не впевнений, що Ви до кінця зрозуміли мою думку. Я хотів сказати, що з трьох літер («и», «і», «ї»), на мою думку, теоретично достатньо лише двох (а Ви, як я розумію, наполягаєте на трох графемах: «и», «и»-з-духом, «и»-з-духом-та-варією). І я не кажу, що так _треба_ зробити, а лише те, що це, на мою думку, _теоретично можливо_." CreationDate="2018-07-06T06:44:18.700" UserId="4" />
  <row Id="7140" PostId="53" Score="0" Text="@brownian, а поясніть, будь ласка, докладніше Ваш варіант." CreationDate="2018-07-06T06:49:19.457" UserId="4" />
  <row Id="7145" PostId="53" Score="0" Text="@Sasha у церковнословʼянській, наприклад, «і» часто (особливо на початку слова) позначали через «и» з _духом_, «ї» — через «и» _з-духом-та-варією_. Це означає, що, з якихось причин (можливо, _нам треба написати словник — сучасний, — такою «нотацією», щоб зрозуміти причини?_) вони на письмі _розрізняли_. І ми _розрізняємо_. Проте наш спосіб мені подобається більше, бо (принаймні, _на сьогодні_) дві крапки над «і» ми давно звикли вважати частиною літери, а не діакритиком. Ви ж пропонуєте, якщо я все правильно зрозумів, розрізняти тільки за _позицією у слові_, що мені здається хибним шляхом." CreationDate="2018-07-06T10:38:10.887" UserId="1158" />
  <row Id="83" PostId="56" Score="0" Text="Sure. Sorry. I was interrupted and aave simultaneously sent the answer. Refer to [http://dilomova.org.ua/?p=583](this page). The word &quot;Делікатний&quot; should seem more official than others" CreationDate="2017-02-08T06:42:16.130" UserId="7" />
  <row Id="86" PostId="58" Score="0" Text="Вправа одна: говорити. Говорити скрізь і з усіма, а найкраще – з тими, хто самі добре говорять українською, копіювати й наслідувати їх манеру говорити. За жодними підручниками цього не вивчити, жодними вправами наодинці цього не досягти." CreationDate="2017-02-08T07:20:49.677" UserId="66" />
  <row Id="88" PostId="58" Score="0" Text="Я не погоджуюся. Подеколи навіть два слова відкривають очі на звуки. Наприклад, те, що &quot;в&quot; - губно-губний звук. Перед тим, як я це прочитав, я взагалі не чув, що він відрізняється! Та сама історія з &quot;щ&quot;. Про &quot;дж&quot;/&quot;дз&quot; чудовий і простий опис: це дзвінкі відповідники &quot;ч&quot;/&quot;ц&quot;: язик ставиться так само.&#xA;Вибачте за купу зайвої інформації, просто я, по-перше, розмовляю зараз українською мовою майже з усіма (рідкісні винятки, принаймні 95% часу точно українською) і доволі багато слухаю. Я чую різницю, але відтворити її не можу." CreationDate="2017-02-08T07:32:30.697" UserId="49" />
  <row Id="94" PostId="58" Score="0" Text="Приголосні звуки завжди легше навчитися вимовляти, ніж голосні, у приголосних більше відмінностей у розташуванні орґанів мовлення, ніж у голосних. Одразу можу вам сказати, українські голосні завжди вимовляються однаково, як під наголосом, так і без нього, так само як у російській. Єдина відмінність – це вимова [укр. И  /ɪ/](https://en.wikipedia.org/wiki/Near-close_near-front_unrounded_vowel) порівняно з [рос. Ы /ɨ/](https://en.wikipedia.org/wiki/Close_central_unrounded_vowel). Там справа є зразки вимови, послухайте та почуйте різницю. Це все, що вам треба знати про українські голосні звуки." CreationDate="2017-02-08T08:24:47.853" UserId="66" />
  <row Id="98" PostId="58" Score="0" Text="Є дуже багато правил щодо вимови ненаголошених звуків, вони часто наближуються один до одного (особливо и/е, яскравий приклад: &quot;виделка&quot;). Їх я вивчив. Наскільки мені відомо, ВСІ українські голосні відрізняються від схожих російських. Найяскравіше дійсно відрізняється &quot;и&quot; укр. від &quot;ы&quot; рос., проте й решта не вимовляються однаково. Дуже дякую за допомогу, вибачте, що сперечаюся. Просто з цим питанням мені, напевно, зможуть допомогти лише ті, хто вже пройшов шлях переходу з російської на українську, чи якісь актори/диктори, у яких мають бути якісь вправи (сподіваюся)." CreationDate="2017-02-08T08:42:46.773" UserId="49" />
  <row Id="121" PostId="58" Score="2" Text="_актори/диктори, у яких мають бути якісь вправи_ це вправи на артикуляцію. За пошуком, є багато сайтів з такими вправими, але я, нажаль, не можу оцінити їх якість" CreationDate="2017-02-08T11:06:15.473" UserId="70" />
  <row Id="1046" PostId="59" Score="0" Text="`Default value` по свої суті - це _наперед обране значення_ або ж _преобране значення_. Тому пропоную відштовхуватись також і від такого трактування цього словосполучення." CreationDate="2017-02-15T17:16:41.767" UserId="334" />
  <row Id="1050" PostId="59" Score="0" Text="@BohdanKuts, &quot;преобране значення&quot; — мені подобається. Але в цій відповіді я аналізував варіанти, що **вже використовуються**. Створіть свою окрему відповідь (сподіваюся, її не замінусують як неаргументовану — принаймні, мені ця нова ідея дуже подобається, коротно і ясно) або додайте варіант в [паралельну дискусію на Словотворі](http://slovotvir.org.ua/words/defoltnyi) (і [ще одна](http://slovotvir.org.ua/words/bai-defolt))." CreationDate="2017-02-15T17:47:03.803" UserId="4" />
  <row Id="2088" PostId="59" Score="3" Text="Не відповідь, а ціла наукова праця. Скільки часу Вам знадобилося на її написання й пошуки джерел?" CreationDate="2017-03-02T20:36:52.217" UserId="352" />
  <row Id="2089" PostId="59" Score="0" Text="@AndrewBest, ну, джерела пошуку наявних відповідників у софті давно [тут](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/a/56/4). Хоча не всі вони вони такі зручні, як MS/KDE, тому треба певне терпіння, щоб у них щось знайти. Я хотів би колись потім зробити єдиний автоматизований інтерфейс пошуку для них усіх (типу, ввів «test» — і воно відразу показує переклади і з MS, і з KDE, і з Drupal, і з Gnome, і т.д.) — але не знаю, чи дійдуть колись руки. (А про думку Пономаріва я просто випадково чув раніше, знову загуглити її не проблема.)" CreationDate="2017-03-02T21:42:21.437" UserId="4" />
  <row Id="2090" PostId="59" Score="0" Text="@Sasha, дякую, не знав про ті джерела пошуку." CreationDate="2017-03-02T22:20:55.560" UserId="352" />
  <row Id="9221" PostId="59" Score="0" Text="@Sasha Онлайн-коректор додали недавно переклад цього слова до своєї бази http://onlinecorrector.com.ua/%d1%82%d0%b8%d0%bf%d0%be%d0%b2%d0%b8%d0%b9-%d1%81%d1%82%d0%b0%d0%bd%d0%b4%d0%b0%d1%80%d1%82%d0%bd%d0%b8%d0%b9-%d0%be%d1%81%d0%bd%d0%be%d0%b2%d0%bd%d0%b8%d0%b9/  та обгрунтування, можете додати у ваш пост." CreationDate="2019-08-20T12:22:03.090" UserId="2097" />
  <row Id="92" PostId="60" Score="0" Text="Дякую, так, це я знаю, і саме про таке вживання «ї» йдеться в книзі Рудницького, посилання на яку я дав [у своєму попередньому питанні](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/51/%d0%a2%d0%b2%d0%b5%d1%80%d0%b4%d1%96-%d0%bf%d1%80%d0%b8%d0%b3%d0%be%d0%bb%d0%be%d1%81%d0%bd%d1%96-%d0%bf%d0%b5%d1%80%d0%b5%d0%b4-%d1%96). Мене ж цікавить саме сучасний стан справ, чому ми досі там пишемо апостроф." CreationDate="2017-02-08T08:14:34.373" UserId="66" />
  <row Id="93" PostId="60" Score="1" Text="Мені здається, що апостроф присутній досить логічно, бо він означає йотованість наступного звуку. Те, що ї ніколи не пом'якшує попередню приголосну, ще не все. В слові `п'ять` ні при яких відмінюваннях не з'являється `пять` без апострофу, то чому б не викинути апостроф і просто не запам'ятати, як воно промовляється? До речі, на початку 20-го століття так і було: без апострофу." CreationDate="2017-02-08T08:23:10.300" UserId="122" />
  <row Id="95" PostId="60" Score="0" Text="Ви маєте рацію, за великим рахунком апостроф взагалі не потрібен, але щодо я, ю, є там можуть бути розбіжності, наприклад в іншомовних словах. З «ї» ж усе 100% однозначно, те, що воно йотоване, це й так зрозуміло, инакше не буває. Логічні пояснення надайте! ))" CreationDate="2017-02-08T08:30:32.910" UserId="66" />
  <row Id="1015" PostId="60" Score="0" Text="Зараз в українській мові `і` в багатьох випадках пом'якшує попередню приголосну, так як це роблять йотовані голосні (крім `ї`). На початку 20-го століття саме для різниці між пом'якшенням і непом'якшенням і використовували `і` та `ї`." CreationDate="2017-02-15T12:36:40.680" UserId="260" />
  <row Id="1016" PostId="60" Score="0" Text="@myroslav Здається, якраз навпаки. `ї` використовувалось у випадках, де &quot;дуже пом'якшене&quot; `і`. Ця різниця у звучанні існувала не по всій Україні, і пом'якшене `ї` замінили на `і`." CreationDate="2017-02-15T13:00:18.643" UserId="122" />
  <row Id="1017" PostId="60" Score="0" Text="Так, звичайно, в моєму коментарі, в останньому реченні `i` та `ї` місцями треба поміняти :)" CreationDate="2017-02-15T13:03:12.430" UserId="260" />
  <row Id="1168" PostId="60" Score="1" Text="@YellowSky Єдине слово, що я знайшов без апострофу після приголосної перед ї - це **суперїжа**. Мені цікаво яке правило тут використовується? &#xA;&#xA;Чи користуємося тут правилом _Апостроф не ставиться:&#xA;&lt;...&gt;&#xA;У словах іншомовного походження у злитній вимові: резюме, бюджет, бюро._?" CreationDate="2017-02-17T11:26:44.893" UserId="162" />
  <row Id="7132" PostId="60" Score="0" Text="@SassaNF раджу також [Якою мовою молилася давня Україна](https://parafia.org.ua/biblioteka/knygy-broshury/yakoyu-movoyu-molylasya-davnya-ukrajina-v2/)." CreationDate="2018-07-05T08:33:22.933" UserId="1158" />
  <row Id="7260" PostId="60" Score="0" Text="&quot;Супер'їжа&quot; без апострофа - це помилка." CreationDate="2018-07-26T10:05:40.553" UserId="13" />
  <row Id="96" PostId="61" Score="1" Text="«Правильно» завжди суб’єктивно, хіба ні?))" CreationDate="2017-02-08T08:38:23.207" UserId="66" />
  <row Id="97" PostId="61" Score="2" Text="Вважається хорошим питанням, коли Ви спочатку намагаєтеся провести якусь спробу дослідження самостійно. Ну, наприклад, згадаєте, де Ви ще бачили варіанти «застосунок»/«додаток» окрім Google Play (можливо, навіть спобуєте пошукати) і наведете ці приклади. Питання типу «ось я намагався, знайшов таке, але до кінця розв'язати не можу» і цінуються більше, і відповідаються легше (швидше знаходять відповідь). Хоч я не кажу, що в даному випадку це обов'язкого, але якби Ви згадали та додали в питання — було б значно краще." CreationDate="2017-02-08T08:39:54.263" UserId="4" />
  <row Id="101" PostId="61" Score="0" Text="@Sasha - Ну, «неправильний» за рівнем суб’єктивности мало чим відрізняється від «правильного», в мові правильним є той варіянт, що його затверджено Академією, а комп’ютерні терміни сивочолі академики не ладні вчасно затверджувати, бо тих термінів щодня з’являється все більше, й кінця й краю тому не видно. А тим часом слова борються одне з одним і виживає найсильніше.)) Та я згідний з вами щодо формулювання запитань." CreationDate="2017-02-08T08:54:01.953" UserId="66" />
  <row Id="103" PostId="61" Score="0" Text="Microsoft — застосунок." CreationDate="2017-02-08T09:03:48.460" UserId="4" />
  <row Id="104" PostId="61" Score="0" Text="Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки) — застосунок." CreationDate="2017-02-08T09:06:14.780" UserId="4" />
  <row Id="108" PostId="61" Score="0" Text="KDE: додаток=plugin (а не application)." CreationDate="2017-02-08T09:18:32.920" UserId="4" />
  <row Id="354" PostId="61" Score="1" Text="Тут схоже питання про настільний доданок:  http://ukrainian.stackexchange.com/questions/17/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d1%80%d0%b0%d0%b2%d0%b8%d0%bb%d1%8c%d0%bd%d0%be-%d0%b1%d1%83%d0%b4%d0%b5-%d1%83%d0%ba%d1%80%d0%b0%d1%97%d0%bd%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%be%d1%8e-desktop-application   Доданок і додаток різні слова і терміни." CreationDate="2017-02-09T22:26:13.497" UserId="243" />
  <row Id="11099" PostId="61" Score="0" Text="В такому разі як будете перекладати &quot;a database application&quot;?" CreationDate="2021-01-26T04:18:06.400" UserId="2207" />
  <row Id="201" PostId="63" Score="1" Text="Хотілось би ще дізнатись про визначення терміну &quot;росіянізм&quot;. Утворення слова від дієслова (`бороти`, `просити`) за допомогою приєднання закінчення `-ба` є природнім (`боротьба`, `просьба`). Сам корінь теж український." CreationDate="2017-02-08T18:43:03.750" UserId="122" />
  <row Id="327" PostId="63" Score="0" Text="@SassaNF дякую за додатковий аргумент на захист &quot;просьби&quot; :)&#xA;На вікі є велика стаття про те, що це таке (https://uk.wikipedia.org/wiki/Росіянізм).&#xA;Стисло: запозичення з російської, найчастіше мається на увазі зайве апозичення до української, коли вже існує інше, питомо українське слово з таким значенням." CreationDate="2017-02-09T17:18:05.063" UserId="49" />
  <row Id="123" PostId="64" Score="4" Text="Не зовсім розумію, як &quot;застосунок&quot; порушує звучання мови?" CreationDate="2017-02-08T11:17:56.020" UserId="22" />
  <row Id="129" PostId="64" Score="7" Text="Звукова група &quot;зстс&quot; з свистячих приголосних є неприємною для слуху та може бути дещо складною для вимови. Загалом це призводить до порушення милозвучності. Втім, це є моєю особистою думкою. Можливо, питання потребує додаткових досліджень." CreationDate="2017-02-08T11:34:56.290" UserId="76" />
  <row Id="353" PostId="64" Score="0" Text="Саме вітсутність милозвучності - основна ознака скалічення нашої мови академічними виданнями совкового і пост совкового періоду. Доданок показав свою живучисть. До речі в мікрософт на сайті вони уникають взагалі терміну application." CreationDate="2017-02-09T22:23:25.663" UserId="243" />
  <row Id="400" PostId="64" Score="0" Text="Додаток гарно звучить, але дуже часто вживається в українській мові з іншими значеннями. Без контексту не відразу зрозумієш про що йдеться." CreationDate="2017-02-10T11:26:45.403" UserId="232" />
  <row Id="676" PostId="64" Score="1" Text="Згоден, що найкраще звучить &quot;програма&quot;, але на захист слова &quot;додаток&quot; скажу, що зараз популярними стали *платформи* (наприклад, Chrome), у яких додаткові програми називаються все ж таки додатками (або розширеннями, англ. extension, plugin). У чомусь це подібно до програм у звичайній операційній системі, тому іноді по аналогії допускається і програми називати додатками. У якийсь момент *платформи* і *операційні системи* стануть одним і тим самим (якщо ще не стали), і тоді програми і додатки буде взагалі не розрізнити." CreationDate="2017-02-13T08:01:21.657" UserId="404" />
  <row Id="8527" PostId="64" Score="1" Text="Про застосунок можна от точно так само сказати що «неточний» переклад − бо системне пз також має «певне застосування для користувача». Так що це нмсд не аргумент." CreationDate="2019-02-12T21:43:08.183" UserId="103" />
  <row Id="10663" PostId="64" Score="0" Text="Я б сказав, що застосунок, бо _application_ program — програма, яка має застосування, прикладна. Системні зазвичай не прикладні, а утилітарні. А додаток взагалі дико, бо це вже ближче до attachment, чи на худий кінець, розширення/плагін/віджет — те, що вбудовується в іншу систему, _додаючи_ якісь можливості." CreationDate="2020-07-08T11:10:03.577" UserId="455" />
  <row Id="10664" PostId="64" Score="0" Text="До речі, з яких це пір додаток став прямим перекладом application? Це вже контекстно-залежний художній переклад. Бо корінь apply — прикладати, застосовувати." CreationDate="2020-07-08T11:11:53.220" UserId="455" />
  <row Id="10665" PostId="64" Score="0" Text="P.S. Як на мене, нейтральний переклад &quot;прикладна програма&quot; теж непоганий і дуже точний." CreationDate="2020-07-08T11:12:24.640" UserId="455" />
  <row Id="11100" PostId="64" Score="0" Text="Приведіть приклади вжитку &quot;застосунок&quot;." CreationDate="2021-01-26T04:19:48.220" UserId="2207" />
  <row Id="11101" PostId="64" Score="0" Text="Application Software - це ПО, що можна додати на пристрій, яке не входить до базової комплектації." CreationDate="2021-01-26T04:21:50.760" UserId="2207" />
  <row Id="449" PostId="65" Score="0" Text="Приймаю, адже це безперечно корисна відповідь, і нічого ліпшого наразі немає... Але я сподіваюся, що колись тут зʼявиться краща відповідь )" CreationDate="2017-02-10T20:27:07.343" UserId="49" />
  <row Id="8258" PostId="66" Score="0" Text="У мене прізвище Побочій як в жіночому роді вірно." CreationDate="2019-01-16T16:34:22.553" UserId="1878" />
  <row Id="8260" PostId="66" Score="1" Text="@Роман раджу вам зробити окреме запитання з поясненням, що саме вам незрозуміло. Варто також написати, де ви шукали відповідь самостійно." CreationDate="2019-01-17T18:15:31.743" UserId="240" />
  <row Id="12625" PostId="66" Score="0" Text="Якщо коротко, то українською такі прізвища відмінюють, коли носій чоловік (_нема Тараса Петренка_), і не відмінюють, коли носій жінка (_нема Оксани Петренко_). А російською — не відмінюють для обох родів. Я припускаю, Ви сплутали з правилами для жіночого роду або з правилами російської мови, або Ваш викладач помилився." CreationDate="2023-02-19T02:18:32.933" UserId="4" />
  <row Id="120" PostId="67" Score="2" Text="The question was asked specifically about the usage of this phrase in formal correspondence. Using &quot;натяк&quot; in this context would be incorrect." CreationDate="2017-02-08T11:02:28.093" UserId="96" />
  <row Id="131" PostId="77" Score="1" Text="Це не відповідь і не обов'язково правда, але я щойно випадково знайшов оце: http://litmisto.org.ua/?p=22182." CreationDate="2017-02-08T11:41:26.530" UserId="4" />
  <row Id="132" PostId="77" Score="0" Text="Іще: я знаю, що в польській мові наголос *завжди* падає на передостанній склад, причому, відповідно, «скаче» при відмінюванні: Пілсу́дський — Пілсудсько́го (але я я не знаю, яке відношення поляки мають до бойків і чи міг хоча б теоретично бути якийсь зв'язок чи вплив)." CreationDate="2017-02-08T11:44:28.607" UserId="4" />
  <row Id="2704" PostId="77" Score="1" Text="@Sasha, а мене зацікавив наголос у прізвищах на *-ко*. Хотіла оформити як питання, а побачила схоже від Liberus, тепер вагаюся (ніби заголовок загальний, а в тексті - специфікація щодо одного прізвища). Знайшла дослідження [НАГОЛОШЕННЯ ПРІЗВИЩ НА -КО В МИНУЛОМУ І ТЕПЕР](http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine35-12.pdf) професора [Скляренка В.Г.](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%92%D1%96%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B9_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87). Думаю, цьому фахівцю можна довіряти. Що порадите?" CreationDate="2017-03-15T10:33:16.147" UserId="435" />
  <row Id="2708" PostId="77" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, так, давно помітив, що тут заголовок широкий, а питання про Бойчук. Мені здається наголос в українських прізвищах уцілому — надто широко. Я б: (1) Про -ко створив окреме питання. (2) Можливо, варто попросити автора звузити це." CreationDate="2017-03-15T13:37:19.820" UserId="4" />
  <row Id="2721" PostId="77" Score="1" Text="[Редько Юліан Костянтинович](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B5%D0%B4%D1%8C%D0%BA%D0%BE_%D0%AE%D0%BB%D1%96%D0%B0%D0%BD_%D0%9A%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8F%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87) У 1950-х почав збір даних про українські прізвища. В році в Академії наук Української РСР захистив докторську дисертацію «Сучасні українські прізвища (походження, словотвір, територіальне поширення)». Link @Sasha напевно звідси: &quot;Редько Ю. К. Довідник українських прізвищ / За редакцією кандидата філологічних наук Івана Варченка. Київ, 1968.&quot; Ще: http://storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1340" CreationDate="2017-03-15T16:15:59.800" UserId="69" />
  <row Id="130" PostId="78" Score="1" Text="власне невпевнений що тут є правила специфічні до цієї етнічної групи, думаю схожі спірні ситуації є і з іншими прізвищами, просто вони мені не відомі" CreationDate="2017-02-08T11:37:57.920" UserId="184" />
  <row Id="366" PostId="78" Score="3" Text="-1: це більше схоже на коментар, ніж на відповідь на запитання." CreationDate="2017-02-10T06:02:37.487" UserId="8" />
  <row Id="149" PostId="79" Score="0" Text="на мою думку: forehand - це калька з forehead (лоб) і як я розумію значить 'долоня' а backhand - калька з кальки backhead (opposite to forehead, потилиця) і значить 'тильна сторона долоні', або скальковано 'тилоня' :)" CreationDate="2017-02-08T13:19:24.617" UserId="92" />
  <row Id="156" PostId="79" Score="0" Text="Я не думаю, що коректно forehand називати калькою з forehead, просто така сама схема словоутворення: fore (попереду) + hand (рука), але таких слів в англійський чимало. Слово &quot;тилоня&quot; мені подобається, куменде, але навряд чи є шанси прижитися, хіба що якийсь харизматичний коментатор все-таки почне вживати. Мене б форхенд та бекхенд влаштували би точно, але я не пурист і не проти запозичень. &#xA;&#xA;З іншого боку, це не нові терміни, а терміни ще з 19 століття (http://www.etymonline.com/index.php?term=forehand), тому більше цікавлять сталі вирази, а не новоутворення, певен, що мають бути." CreationDate="2017-02-08T14:15:08.273" UserId="188" />
  <row Id="159" PostId="79" Score="1" Text="Так, &quot;відкрита&quot; та &quot;закрита&quot; рука дійсно були б кращими варіантами. Але ця термінологія вже розповсюджена у інших видах спорту стосовно ударів із зігнутими чи розігнутими пальцями." CreationDate="2017-02-08T14:21:10.913" UserId="207" />
  <row Id="163" PostId="79" Score="1" Text="як я можу собі це уявити, ще є аспект напрямку - удар всередину (forehand) або назовні (backhand)" CreationDate="2017-02-08T14:26:32.240" UserId="92" />
  <row Id="301" PostId="79" Score="1" Text="Можна замість &quot;відкрита рука&quot; спробувати сказати &quot;відкритий удар&quot;/&quot;закритий удар&quot;." CreationDate="2017-02-09T13:27:25.327" UserId="69" />
  <row Id="443" PostId="79" Score="0" Text="Artеmix, мені така термінологія подобається і здається вдалою - підкреслюємо манеру удару, і вона не залежить від того, правша чи шульга гравець." CreationDate="2017-02-10T17:42:01.797" UserId="188" />
  <row Id="975" PostId="79" Score="0" Text="Настільний теніс так само використовує `удар зліва` та `удар справа` як от, наприклад, ось в цьому [виданні](http://er.nau.edu.ua:8080/bitstream/NAU/13748/1/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%BA%D1%83%D0%BC%20%D0%B7%20%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%81%D1%83%20%D0%90%D0%90%D0%90%20-%20%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%8F.pdf) Національного&#xA;авіаційного університету. Так, &quot;зліва&quot; та &quot;справа&quot; геть змінює сенс для шульги." CreationDate="2017-02-15T08:09:11.723" UserId="16" />
  <row Id="976" PostId="79" Score="1" Text="[Wikipedia](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BD%D1%96%D1%81#.D0.A2.D0.B5.D0.BD.D1.96.D1.81.D0.BD.D0.B0_.D1.82.D0.B5.D1.80.D0.BC.D1.96.D0.BD.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D1.96.D1.8F) використовує **бекхенд** (удар закритою ракеткою) та **форхенд** (удар відкритою ракеткою)." CreationDate="2017-02-15T08:20:05.977" UserId="16" />
  <row Id="1375" PostId="79" Score="1" Text="Ці терміни, до речі, також важливі й для настільного тенісу (пінг-понгу)." CreationDate="2017-02-20T02:03:12.007" UserId="331" />
  <row Id="365" PostId="80" Score="0" Text="This does not provide an answer to the question. To critique or request clarification from an author, leave a comment below their post. - [From Review](/review/low-quality-posts/59)" CreationDate="2017-02-10T06:01:15.417" UserId="8" />
  <row Id="465" PostId="80" Score="1" Text="@bytebuster, формально кажучи, ця відповідь відповідає на 2 з 3 питань в питанні: «Навіщо потрібен апостроф перед „ї“?», «Чи є якесь логічне пояснення цього явища?», не відповідає на «Чи не варто позбутися апострофа перед „ї“?» — але останнє не є доречним питанням, вимагає суб'єктивної відповіді. Тож формально це таки **відновідь, а не коментар**. Єдине, що можна закинути — що вона **неаргументована**." CreationDate="2017-02-10T22:56:52.053" UserId="4" />
  <row Id="468" PostId="80" Score="1" Text="@bytebuster, ну але автор гадає стосовно 2 з 3 оригінальних питань (а на 3-є відповісти неможливо). Тобто політиці об'єктивних відповідей, звісно, суперечить, але це явно не коментар." CreationDate="2017-02-10T23:22:15.267" UserId="4" />
  <row Id="179" PostId="83" Score="3" Text="Думаю, варто відредагувати питання і уточнити, за якими критеріями «найкраще». Інакше отримаємо багато відповідей, які будуть суб'єктивно «найкращими» для їхніх авторів." CreationDate="2017-02-08T15:49:10.287" UserId="8" />
  <row Id="182" PostId="83" Score="0" Text="Також варто подумати про те як перекласти `source tree`, наприклад, це може бути `дерево сирців`" CreationDate="2017-02-08T16:08:42.923" UserId="9" />
  <row Id="200" PostId="83" Score="0" Text="Хоча я вважаю питання дуже корисним — по-моєму, воно сформульоване невдало. Виглядає як опитування про особисті (необґрунтовані) відчуття про щось. Якби Ви задали хоча б якісь критерії «краще»: вживаність, інтуїтивна зрозумілість, однозначність (відсутність сторонніх відтінків), морфологічні ознвки, довжина, милозвучність." CreationDate="2017-02-08T18:22:42.200" UserId="4" />
  <row Id="281" PostId="83" Score="0" Text="Чітких критерієв у мене, на жаль, немає. Хочеться щоб гарно звучало та було зрозуміло іншим. Тобто з наведеного вами переліку я б в першу чергу обрав &quot;інтуїтивну зрозумілість&quot; та &quot;милозвучність&quot;." CreationDate="2017-02-09T09:33:09.510" UserId="195" />
  <row Id="306" PostId="84" Score="0" Text="не зовсім дубль, але дуже схоже на http://ukrainian.stackexchange.com/questions/94/%D0%A7%D0%B8-%D0%B2%D1%81%D1%96-%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8-%D0%BC%D0%B0%D1%8E%D1%82%D1%8C-%D0%B1%D1%83%D1%82%D0%B8-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%96-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E" CreationDate="2017-02-09T15:03:05.653" UserId="36" />
  <row Id="390" PostId="84" Score="0" Text="Яким чином тоді це питання стосується саме української мови? Адже процес запозичення відбувається в усіх мовах. Наразі це виглядає як off-topic" CreationDate="2017-02-10T10:38:09.483" UserId="36" />
  <row Id="393" PostId="84" Score="0" Text="Це питання стосується *саме* процесу запозичення в українській мові, з конкретними прикладами, виведеними тенденціями тощо." CreationDate="2017-02-10T10:51:06.387" UserId="70" />
  <row Id="398" PostId="84" Score="0" Text="@NashBridges Я думаю що обговорення явищ, які є і в інших мовах не є офтопіком доки питання не потребує широкого залучення матеріалу з інших мов. Наприклад детального порівняння синтаксичних структур української і турецької мови, чи щось типу &quot;які українські слова потрапили у французьку мову&quot; - тут не очікується наявність експертів з франзузької, і тому це офтопік. А інакше ми будемо обмежені тільки укр. лексикою - навіть структура речення є дуже подібною у інших мовах, що ж ми про неї не можемо поговорити?" CreationDate="2017-02-10T11:17:38.310" UserId="69" />
  <row Id="138" PostId="85" Score="3" Text="Можливо &quot;відшкодування&quot;?" CreationDate="2017-02-08T12:14:54.563" UserId="76" />
  <row Id="143" PostId="85" Score="0" Text="@Tsumiman здається, в цьому випадку необхідно коротко передати ідею відтермінованої вигоди" CreationDate="2017-02-08T12:36:14.233" UserId="92" />
  <row Id="174" PostId="85" Score="0" Text="@Chizh Так, саме про це й йдеться. Вигода відтермінована." CreationDate="2017-02-08T15:17:24.463" UserId="162" />
  <row Id="141" PostId="86" Score="14" Text="Все що завгодно, але будь ласка, тільки не &quot;сирці&quot;!" CreationDate="2017-02-08T12:29:53.913" UserId="55" />
  <row Id="164" PostId="86" Score="0" Text="Мені подобається, дуже вірно відображає сенс - &quot;ось наліпили ми сирців і поставили випікатись&quot;" CreationDate="2017-02-08T14:37:36.257" UserId="215" />
  <row Id="166" PostId="86" Score="2" Text="Може тодi  &quot;сорси&quot; замiсть &quot;сирцi&quot;?" CreationDate="2017-02-08T14:46:46.143" UserId="67" />
  <row Id="167" PostId="86" Score="2" Text="Можливо. Хоча скоріше це через те, що &quot;сирий продукт&quot;, а не за звучанням" CreationDate="2017-02-08T14:50:34.010" UserId="7" />
  <row Id="169" PostId="86" Score="0" Text="&quot;вихідний код&quot; зовсім не те, де тут вихід?" CreationDate="2017-02-08T14:57:59.187" UserId="221" />
  <row Id="173" PostId="86" Score="0" Text="[http://sum.in.ua/s/vykhidnyj](Одне з тлумачень слів) - те, з чого починається." CreationDate="2017-02-08T15:08:06.400" UserId="7" />
  <row Id="176" PostId="86" Score="0" Text="@Makhauser Дійсно, &quot;Ті мрії були *вихідною* точкою всіх його думок &quot;." CreationDate="2017-02-08T15:25:13.793" UserId="221" />
  <row Id="5010" PostId="86" Score="1" Text="Для мене **програмний код** - найкращій варіант, що зрозумілий усім, навіть далеким від ІТ (щойно помітив, що українською теж - Інформаційні Технології). А скорочено буде - код. Код програми, код додатку, код скрипта і т.і." CreationDate="2017-11-02T18:33:48.463" UserId="1188" />
  <row Id="282" PostId="87" Score="1" Text="Так, і на вікіпедії зараз відповідна стаття так і називається:&#xA;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4" CreationDate="2017-02-09T09:36:26.283" UserId="195" />
  <row Id="283" PostId="87" Score="0" Text="Може, тоді sources - це &quot;початкод&quot; чи &quot;початкоди&quot;. Що скажуть лінгвісти? Чи є таке словотворення досить корректним?" CreationDate="2017-02-09T09:38:19.993" UserId="195" />
  <row Id="285" PostId="87" Score="0" Text="В оригіналі маємо словосполучення, то, можливо, й тут так залишити?" CreationDate="2017-02-09T09:48:04.137" UserId="22" />
  <row Id="355" PostId="87" Score="2" Text="Як на мене, то sources = джерела." CreationDate="2017-02-09T22:30:34.600" UserId="328" />
  <row Id="2023" PostId="87" Score="0" Text="`джерельний код` як варіант зі статті у вікі звучить дуже поетично :)" CreationDate="2017-03-02T08:37:42.393" UserId="553" />
  <row Id="144" PostId="89" Score="0" Text="`двохсотдвадцятип’ятирі́чний` - так, це мій випадок, дякую!" CreationDate="2017-02-08T12:39:03.247" UserId="55" />
  <row Id="146" PostId="90" Score="2" Text="Компілятор перетворює source code в object code (об'єктний код). Як тоді бути з останнім?" CreationDate="2017-02-08T13:01:52.413" UserId="22" />
  <row Id="147" PostId="90" Score="1" Text="source code - код, який може прочитати людина, і при необхідності внести туди зміни." CreationDate="2017-02-08T13:03:30.420" UserId="205" />
  <row Id="161" PostId="90" Score="1" Text="Не зовсім зручно.    &#xA;Як, наприкла, перекласти фразу &quot;look into sources&quot; у розмові з розробником / партнером / etc?    &#xA;&quot;Дивись у код&quot; - досить двозначно. У який код. &quot;Вихідний&quot;? Об'єктний? ASCII таблицю кодів? Ще щось?" CreationDate="2017-02-08T14:22:11.030" UserId="195" />
  <row Id="165" PostId="90" Score="0" Text="&quot;look into sources&quot; - означає глянути на код, написаний розробником." CreationDate="2017-02-08T14:43:10.200" UserId="205" />
  <row Id="2020" PostId="90" Score="1" Text="@OlegSobchuk, я підправив Вашу відповідь. Зокрема, правопис слова [інтерпретатор](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BF%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80) та [компільована мова програмування](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F) замість &quot;компілюєма&quot;." CreationDate="2017-03-02T08:24:34.747" UserId="352" />
  <row Id="7282" PostId="90" Score="0" Text="@обставинниковийТранспозитор а хіба `object code`не перекладають зазвичай як бінарний, чи двійковий код? Просто `об'єктний код` реально рідко зустрічається.&#xA;&#xA;&#xA;- Об'єктний код: ≈ 1 560&#xA;- Двійниковий: ≈ 9 130" CreationDate="2018-07-28T07:26:00.953" UserId="1648" />
  <row Id="12659" PostId="90" Score="0" Text="&quot;Код&quot; - **набагато**, **набагато**, **набагато** ширше поняття. Відповідь невірна. Це все одно, що &quot;apple&quot; перекласти як &quot;фрукт&quot;." CreationDate="2023-02-21T12:13:50.507" UserId="5316" />
  <row Id="183" PostId="91" Score="0" Text="'код' &lt;- 'code' &lt;- 'codex'. українським відповідником слова 'codex' є 'правда' див: [Руська Правда Ярослава Мудрого](https://en.wikipedia.org/wiki/Russkaya_Pravda). &#xA;&#xA;'source code' таким чином можна перекласти як 'праправда' або 'першоправда', що дійсно так адже як відомо &quot;The source code never lies&quot;" CreationDate="2017-02-08T16:13:10.093" UserId="92" />
  <row Id="199" PostId="91" Score="4" Text="По-моєму, не є відповіддю. Таким «пропоную варіант X» місце в коментарях або на [Словотворі](http://slovotvir.org.ua/words/source-code). Тут же відповіді мають бути аргументовані (і, на мою думку, радше описові по відношенню до реального світу, аніж новаторські). P. S.: Хоча й саме питання невдало сформульоване — незрозуміло, «найкращий» з якого боку." CreationDate="2017-02-08T18:11:59.477" UserId="4" />
  <row Id="311" PostId="93" Score="0" Text="Дякую за відповідь. Також підтримую @SassaNF щодо перепрошую. _Przepraszać_ одне з багатьох польських слів, що звучать схоже на українські. Чому саме це слово калька? Чи ви не знаєте якісь матеріали з теми?" CreationDate="2017-02-09T15:39:31.587" UserId="70" />
  <row Id="155" PostId="94" Score="1" Text="@Artemix очевидний одрук. Мусило напевно бути [Ергативна](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%80%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8) структура мови (2 з 3 слів - запозичені :) )" CreationDate="2017-02-08T14:14:10.337" UserId="92" />
  <row Id="157" PostId="94" Score="0" Text="@Artemix - А [оце що](http://tapemark.narod.ru/les/593b.html)?" CreationDate="2017-02-08T14:16:56.230" UserId="66" />
  <row Id="181" PostId="95" Score="3" Text="Це той тип питань, які на StackExchange називають opinion-based. Думаю, його варто переформулювати, щоб запрошувати до об'єктивних, науково-обґрунтованих відповідей, а не до дискусії." CreationDate="2017-02-08T16:04:03.107" UserId="8" />
  <row Id="168" PostId="96" Score="0" Text="Я теж так вважаю. Наприклад, моє питання щодо Rebate. Якщо записати фонетично, то виходить незграбно і важко для написання і прочитування  (рабат, ребейт, рібейт, тощо), а от варіант ретро-бонус, вже звучить непагано, хоча і складається з запозичених слів (ретро (лат.) і бонус (лат.))" CreationDate="2017-02-08T14:54:19.197" UserId="162" />
  <row Id="268" PostId="97" Score="5" Text="А вам не здається диким начебто український текст на кшталт &quot;Юзер клікає мишкою по батону, встановлює дефолтні вел'юз для сеттингів і переходить до наступного скріна&quot;? Це вже виходить (принаймні з лексичної точки зору) абсолютно неукраїнський текст, а просто українізована транскрипція англійського тексту. В чому користь від такого &quot;перекладу&quot;? Чи не простіше тоді просто всім користуватися англійською?" CreationDate="2017-02-09T08:12:02.240" UserId="59" />
  <row Id="269" PostId="97" Score="0" Text="Я не кажу що &quot;батон&quot; це гарний переклад. Він не може бути гарним за означенням, бо співпадає з назвою хліба. Це був приклад того що комерційні компанії не мають жодних обмежень у використанні лексики. Якщо їх аудиторія - підлітки, використання сленгу може бути для компанії зручною. Моя думка у тому що мова (якщо вона жива) відбере сама найзручніший термін - чи перекладений, чи запозичений. Звичайно щоб це відбулося треба мати з чого вибирати, але ніколи не можна бути певним що логічний і семантично зважений переклад закріпиться у мовній практиці." CreationDate="2017-02-09T08:21:13.263" UserId="69" />
  <row Id="2760" PostId="97" Score="0" Text="@Maksym, Re: *«Юзер клікає мишкою по батону, встановлює дефолтні вел'юз…»* — не бачу нічого поганого. :) Наприклад, *«Парламент ратифікує конвенцію про квоти на використання нітратів в агропромисловому комплексі»*." CreationDate="2017-03-16T13:43:45.693" UserId="8" />
  <row Id="5209" PostId="97" Score="0" Text="@bytebuster а ще і таке буває: «вайтові трузера на зіперах з файновми лейблом на лефтовому покеті». гадаю це лиш говорить про нестачу творчих сил для віднайдення/винайдення досдойних відповідників." CreationDate="2018-01-21T12:26:32.197" UserId="9" />
  <row Id="170" PostId="98" Score="0" Text="а у 'розв'язувати приклади' мається на увазі розв'язувати задачі за взірцем, який потім можна ніби буквально 'прикласти' до результату і порівняти форму" CreationDate="2017-02-08T14:59:23.437" UserId="92" />
  <row Id="171" PostId="98" Score="0" Text="Так. Англійською цей розділ наиивається &quot;applied mathematics&quot;. To aplly в т.ч. означає й прикладати." CreationDate="2017-02-08T14:59:52.473" UserId="7" />
  <row Id="172" PostId="98" Score="0" Text="@Chizh думаю, так. В теоретичному матеріалі було подано приклади задач з розв'язком, а після теорії - завдання, схожі на зразок." CreationDate="2017-02-08T15:02:58.237" UserId="22" />
  <row Id="203" PostId="101" Score="0" Text="Do you mean a global size of Ukrainian vocabulary? Could you update the question to make it more detailed?" CreationDate="2017-02-08T19:16:27.317" UserId="107" />
  <row Id="210" PostId="101" Score="1" Text="@NazarTokar, I think, the question author needs to estimate the number of unique words used within a specific text — or something like that (some characteristic of a specific text) — if I understand correctly." CreationDate="2017-02-08T20:34:37.437" UserId="4" />
  <row Id="237" PostId="102" Score="1" Text="-1: те, як вживаєте ви, не є достатнім аргументом для хорошої відповіді. Спробуйте додати більш поважні джерела для обґрунтування." CreationDate="2017-02-09T00:12:34.500" UserId="8" />
  <row Id="276" PostId="102" Score="0" Text="Українські джерела, що я переглянув ссилаються на неіснуючі вде рішення і закриті сайти. Там, де вдалося знайти першоджерело ще в 2013 точилася суперечка і апелювали до гугла і мікрософта. Офіціозна спроба нав'язати термін &quot;застосунок&quot; провалилася. Використовується &quot;програма&quot; і &quot;доданок&quot;. Саме мобільні доданки суттево закріпили позиції терміну &quot;доданок&quot;. Посилатися на сумнівні джерела, коли є досвід массового використання термінів при викладанні в колледжі, позашкільних навчальних закладах і в ІТ сфері розробки не бачу смислу" CreationDate="2017-02-09T08:36:56.437" UserId="243" />
  <row Id="3604" PostId="102" Score="3" Text="Можливо &quot;Додаток&quot; а не &quot;доданок&quot;?&#xA;Доданок, це дещо з арифметики." CreationDate="2017-05-02T18:49:01.213" UserId="515" />
  <row Id="279" PostId="105" Score="2" Text="Ба більше. Інколи _неосмислене_ запозичення надалі призводить до зовсім хибних новоутворень. До прикладу, &quot;businessman&quot; у нас став &quot;бізнесменом&quot;, але замість фемінітиву &quot;businesswoman&quot; з'являється…&quot;бізнесменка&quot; (і справа тут не в простонародності, &quot;бізнесмужичка&quot; — так би українською ніхто не сказав)!" CreationDate="2017-02-09T09:01:50.857" UserId="36" />
  <row Id="220" PostId="108" Score="2" Text="&quot;Початкове значення&quot; звучить дуже гарно. Інтуїтивно зрозуміло, про що йдеться і не є калькою з російської." CreationDate="2017-02-08T22:32:32.890" UserId="42" />
  <row Id="246" PostId="108" Score="2" Text="-1: ця відповідь не виглядає обґрунтованою. Спробуйте додати більше подробиць, пояснень та/або посилань." CreationDate="2017-02-09T00:37:09.253" UserId="8" />
  <row Id="730" PostId="108" Score="3" Text="Теж подобається цей варіант, але це швидше переклад _initial value_." CreationDate="2017-02-13T14:53:58.783" UserId="264" />
  <row Id="1772" PostId="108" Score="0" Text="@EugeneFotin, а в чому різниця між default value й initial value?" CreationDate="2017-02-27T18:06:48.277" UserId="4" />
  <row Id="1794" PostId="108" Score="0" Text="@Sasha Initial - відноситься до положення в часі або просторі, і швидше за все до встановлення цього значення, значення було невизначене (пусте). Default - це зразкове конкретне значення, яке найкраще відповідає певному контексту. Звичайно, initial value може співпадати з default. Зручно пояснити псевдокодом (до речі, тому існують в деяких мовах uninitialised variables):&#xA;float pi; // нуль або сміття - initial value&#xA;pi = 3.14159; // default value, але у воєнний час може бути 3 або 4" CreationDate="2017-02-27T21:55:18.317" UserId="264" />
  <row Id="1799" PostId="108" Score="0" Text="@EugeneFotin, чесно — все ще не бачу різниці. По-моєму, default — це саме початкове в часі. Просто початкове можна брати в різному масштабі (наприклад, якщо якась змінна в модулі починає своє життя як невизначена чи 0, але встановлюється в 7 перед повертанням користувачу, то initial/default із точки зору розробника модуля — це unitinialized чи 0, а з точки зору користувача модуля — це 7)." CreationDate="2017-02-27T22:50:38.400" UserId="4" />
  <row Id="1810" PostId="108" Score="0" Text="@Sasha initial value - значення, яке присвоюється полю в конструкторі, тобто початкове, default value - значення, яке заноситься в поле під час зкидання стану обїекту до початкового. Це два початкових значення з ньюансами. Але в реальних задачах ці значення відрізняються доволі рідко. Згоден, що є відмінність. Інколи початковим вважають значення до того, як обїєкт був ініціалізований. Але це на мій погляд не вірно. Тому що сам термін не потрібний з технічної точки зору і якщо таке значення кортить якось назвати, то краще або невизначенне або нульове. Залежить від способу створення об'єкту." CreationDate="2017-02-28T11:43:41.670" UserId="243" />
  <row Id="1817" PostId="108" Score="0" Text="@AlexSodin, просто, мені здається, що з логічної точки зору або в правильній системі (де нема такого, що «початкове» — одне, а «скидання до початкового» встановлює інше) це одне й те ж. Тому має сенс радше розглядати initial/default з різних позицій (initial/default з позиції розробника, initial/default з позиції кінцевого користувача, initial/default з позиції розробника плагінів) — аніж відрізняти initial і default, — але, може, я й неправий, хтозна." CreationDate="2017-02-28T13:29:58.593" UserId="4" />
  <row Id="9935" PostId="108" Score="0" Text="Незмістовна і необгрунтована відповідь,-. Розгляньте варіант видалення цієї відповіді, оскілька більш змістовна відповідь вже присутня." CreationDate="2019-12-26T11:48:36.090" UserId="2097" />
  <row Id="1584" PostId="111" Score="2" Text="&quot;Витаращився&quot; - хіба не &quot;витріщився&quot;?" CreationDate="2017-02-23T18:00:07.757" UserId="491" />
  <row Id="798" PostId="112" Score="0" Text="@y_vyshnevska, BTW, if you consider an answer as OK, you should [accept it by clicking ✓ at the left of it](http://meta.stackexchange.com/a/5235/252301). Or, if you consider that it has some drawbacks, it's better to write what info is missing. Or course, it's not an obligation, you can leave the answer unaccepted as well. Still, IMHO, it doesn't bring any significant benefit (to grab more attention for your question it's better to edit it (clarify) and maybe even propose bounty — just leaving it unaccepted isn't enough for it). BTW accepting isn't closing — users still can post answer after." CreationDate="2017-02-13T20:45:27.180" UserId="4" />
  <row Id="12226" PostId="112" Score="0" Text="Budj laska, dodaj takož infu pro [Grak](https://uk.wikipedia.org/wiki/Генеральний_регіонально_анотований_корпус_української_мови)." CreationDate="2022-06-09T16:37:50.943" UserId="585" />
  <row Id="230" PostId="113" Score="2" Text="aftercare - двома словами 'після-' або 'понад-' терміновий догляд або турбота. &#xA;&#xA;у випадку дітей у садочку особисто я б виразив це як 'довгий день' або 'на вечір'. наприклад 'лишили малого на довгий день' або 'сьогодні лишимо дітей на вечір та сходимо нарешті у кіно'" CreationDate="2017-02-08T23:39:40.930" UserId="92" />
  <row Id="239" PostId="113" Score="3" Text="Це не є повноцінною відповіддю, але у медицині використовується термін [**післядогляд**](http://www.babor.lviv.ua/poslugy/kosmetologiya-uk/chistka/). Особисто мені — подобається. А в освіті я чув лише жахливу кальку «продльонка», навіть серед вчителів." CreationDate="2017-02-09T00:22:50.750" UserId="8" />
  <row Id="286" PostId="113" Score="0" Text="@Yola може й добре, але занадто суб'єктивно і не підходить під `сталий вираз`" CreationDate="2017-02-09T10:45:04.413" UserId="92" />
  <row Id="342" PostId="113" Score="2" Text="Ще можна назвати *додатковими* заняттями. Тобто можна відштовхуватись від слова *додатково*. Наприклад, `Дитина залишилась в школі на додаткові.`" CreationDate="2017-02-09T19:58:45.600" UserId="9" />
  <row Id="343" PostId="113" Score="2" Text="Ще варіанти: *післяшкола, післяклас, післякласи.*" CreationDate="2017-02-09T20:00:56.027" UserId="9" />
  <row Id="480" PostId="113" Score="0" Text="Пропоную винести варіанти з коментів у відповіді, щоб Володимир зміг потім обрати якийсь.&#xA;Як на мене, то найкраще - «післяшкола/післяклас» від Yola&#xA;Але і «післядогляд» від @bytebuster теж як варіант нічого" CreationDate="2017-02-11T03:13:45.490" UserId="129" />
  <row Id="335" PostId="114" Score="0" Text="Перепрошую, зміст Вашого питання: (а) Ви хочете, щоб Вам **пояснили значення** цього виразу (українською чи англійською); чи (б) Ви прекрасно розумієте його сенс, але хочете **знайти англійський еквівалент**? У випадку «а»: будь ласка, перефразуйте це питання (наприклад, «Що означає вираз „…“?» або «What is a meaning of „…“?»). У випадку «б»: це справді на [ELL](http://ell.stackexchange.com/) чи [English](http://english.stackexchange.com/) чи форум перекладачів, а не сюди [хоч питання цікаве в обох випадках]." CreationDate="2017-02-09T18:22:23.883" UserId="4" />
  <row Id="226" PostId="115" Score="0" Text="У тому словнику &quot;стати ще біднішим&quot; не є поясненням значення вислову." CreationDate="2017-02-08T23:25:12.760" UserId="122" />
  <row Id="227" PostId="115" Score="0" Text="Там приводиться кілька схожих виразів, всі з яких можна пояснити." CreationDate="2017-02-08T23:30:24.143" UserId="107" />
  <row Id="241" PostId="116" Score="2" Text="+1: Це те, що я називаю — якісна відповідь у стилі StackExchange." CreationDate="2017-02-09T00:27:39.733" UserId="8" />
  <row Id="280" PostId="116" Score="2" Text="+1: Повністю згоден. Вичерпна відповідь. Дуже дякую. Мені найбільше подобається варіант &quot;ретро-знижка&quot; або &quot;ретро-бонус&quot;." CreationDate="2017-02-09T09:06:59.653" UserId="162" />
  <row Id="250" PostId="120" Score="0" Text="Так от про це я й писав, що в радянських джерелах про це не говориться, наче такого й немає. І раджу вам переосмислити слово «виключення», бо то є маскалізм, ми завжди кажемо «виняток»." CreationDate="2017-02-09T00:58:27.220" UserId="66" />
  <row Id="252" PostId="120" Score="0" Text="А зараз в яких джерелах про це кажуть?" CreationDate="2017-02-09T01:07:28.233" UserId="244" />
  <row Id="315" PostId="120" Score="1" Text="Наприклад [ось тут](http://i.tyzhden.ua/content/photoalbum/2012/10_12/04/tyshenko/tyshenko.pdf), сторінка 28, особливість №3, обведена рамкою." CreationDate="2017-02-09T16:03:15.207" UserId="66" />
  <row Id="259" PostId="123" Score="0" Text="I believe that this is the conditional mood, though there may be some overlap" CreationDate="2017-02-09T03:15:42.643" UserId="259" />
  <row Id="277" PostId="123" Score="1" Text="I would also add some info about &quot;якби&quot;." CreationDate="2017-02-09T08:40:06.610" UserId="49" />
  <row Id="260" PostId="125" Score="1" Text="Дякую що росказали як користуватися розширеною українською розкладкою.  А я то думав, чому вона називається росширенною..." CreationDate="2017-02-09T03:17:35.073" UserId="262" />
  <row Id="262" PostId="125" Score="0" Text="Будь ласка! У ній також виправлена проблема з відсутністю апострофа. Тепер він разом зі значком гривні розташовується замість непотрібної «Ё»." CreationDate="2017-02-09T03:26:53.507" UserId="244" />
  <row Id="265" PostId="125" Score="0" Text="Я б додав до відповіді, що ці звуки в українській мові дуже давно (принаймні з початку XX сторіччя, впевнений, що раніше). Навіть за радянських часі в орфоепічному словнику Погрібного в транскрипції використовувалося &quot;ґ&quot; (просто писалося &quot;гава&quot;, а вимовлялося все одно &quot;ґава&quot;). За часів незалежності з дж/дз взагалі змін не було, а &quot;ґ&quot; просто додали як літеру до абетки." CreationDate="2017-02-09T07:33:33.320" UserId="49" />
  <row Id="436" PostId="125" Score="0" Text="А в мене є буква &quot;ґ&quot;, але там де мав би бути апостроф чомусь вискакує клята &quot;ё&quot;. Вона і росіянам вже не треба, а мені й поготів. Доводиться на англійську перемикати задля апострофа." CreationDate="2017-02-10T16:33:12.050" UserId="351" />
  <row Id="439" PostId="125" Score="1" Text="@Vlad Khersons'kyi то у вас мабуть, встановлена «стандартна» українська розкладка. Треба зайти в налаштування мов і для української вибрати «розширену» розкладку замість «стандартної»." CreationDate="2017-02-10T16:57:30.773" UserId="244" />
  <row Id="445" PostId="125" Score="1" Text="@Alex, насправді вона називається розширеною не через Ґґ, а через апостроф (') і знак гривні (₴). Літера Ґґ була доступна як AltGr+Г вже в стандартній розкладці." CreationDate="2017-02-10T17:45:23.417" UserId="4" />
  <row Id="402" PostId="129" Score="0" Text="Дякую за Вашу відповідь. Хоча вона й має певні проблеми. По-перше, мене якраз найбільше цікавить різниця саме в комах — як найбільш поширеному розділовому знаку. Чи мені слід створити окреме питання про це, бо тема виявилася занадто широкою?" CreationDate="2017-02-10T11:36:26.677" UserId="4" />
  <row Id="404" PostId="129" Score="0" Text="По-друге, частиної відповіді є помилкова інформація. Приберіть її, будь ласка. Я зараз напишу ті частини, що я бачу." CreationDate="2017-02-10T11:38:50.400" UserId="4" />
  <row Id="408" PostId="129" Score="0" Text="1. *&quot;Difference for semicolons: […] I believe Ukrainian would dictate using periods in such a case.&quot;* — nope. In Ukrainian separator of the list correlates with the case of the next entry's first letter. I.e. we allow both: &quot;1. Hello. 2. World. 3. Bye.&quot; — and this: &quot;1) hello; 2) world; 3) bye.&quot; Additionally, the letter *must* be capital (and therefore &quot;.&quot; must be used) in case when numbering contains period (e.g. &quot;1. &quot; or &quot;I. &quot; — as opposed to &quot;1) &quot;, &quot;a) &quot;, etc). Example: http://dilomova.org.ua/?p=65." CreationDate="2017-02-10T11:47:39.543" UserId="4" />
  <row Id="409" PostId="129" Score="0" Text="In fact: a numbered or bulleted list is considered just a fragment of text (either 1 sentence, or many sentences), which is pretty-formatted with new-lines (and optionally bullets). But they still follow common punctuation rules." CreationDate="2017-02-10T11:52:26.017" UserId="4" />
  <row Id="410" PostId="129" Score="0" Text="2. *&quot;Взагалі для означення спеціально підкреслюваної паузи різного змістового й стилістичного характеру: […]. I do not believe Russian would have this type of phrase construction.&quot;* — nope, IMHO, it's a typical [интонационное тире (intonational dash; see Rozental, § 7)](http://old-rozental.ru/punctuatio.php?sid=94)." CreationDate="2017-02-10T12:04:19.287" UserId="4" />
  <row Id="5135" PostId="130" Score="0" Text="А якщо перекласти як *криві незначності*, тобто криві коли для пацієнта вже немає значення? Гадаю, просто варто шукати якісний відповідник." CreationDate="2017-12-14T06:48:48.060" UserId="9" />
  <row Id="314" PostId="134" Score="0" Text="Related: Adjective ordering in English: https://en.wikipedia.org/wiki/Adjective#Order" CreationDate="2017-02-09T15:55:41.980" UserId="69" />
  <row Id="289" PostId="138" Score="5" Text="якщо відмовитися від оцінок культурного рівня мовців, то, на мою думку, зміщення наголосу відбувається, бо люди несвідомо намагаються таким чином відрізнити місяць (лист**о**пад) від природного явища (листоп**а**д)" CreationDate="2017-02-09T11:29:24.023" UserId="92" />
  <row Id="300" PostId="138" Score="0" Text="На мій погляд, якщо масове використання протирічить академічним догмам, то це ознака закостенілості академічних догм." CreationDate="2017-02-09T13:20:25.573" UserId="243" />
  <row Id="302" PostId="138" Score="3" Text="Особисто я вперше дізнався про листо́пад з мови Ющенко. Після цього так дедалі частіше почали казати політики і держслужбовці з часів його правління. Взагалі наголос на передостанній склад — це особливість польської мови." CreationDate="2017-02-09T14:10:44.363" UserId="244" />
  <row Id="305" PostId="138" Score="0" Text="Думаю, Ющенко говорив листо́пад через те, що вчився у Тернополі, тобто на Галичині, де така назва місяця широко вживається. Я її змалку чув. Приєднуюся до цікавої думки дописувача Chizh, що мабуть хочеться підсвідомо розрізняти місяць і явище." CreationDate="2017-02-09T14:55:46.187" UserId="299" />
  <row Id="316" PostId="138" Score="1" Text="@Ukurainajin у випадку лист**о**паду наголос зазвичай не переходить на передостанній склад. як це було б у випадку польського впливу. хоча польською listopad звичайно має наголос на о, але w listopadzie переходить на a, чого я не спостерігав на галичині, хоча перехід 'с' в 'ш' ще зберігся деінде (скло -&gt; шкло)" CreationDate="2017-02-09T16:04:24.827" UserId="92" />
  <row Id="317" PostId="138" Score="0" Text="@АндрійБандура&#xA;&#xA;порівняйте також кілом**е**тр та кіл**о**метр.&#xA;&#xA;також такий незвичний наголос мені видається був притаманний вимові на слобідській україні. родичі розповідали, що мої харківські (харків, журавлівка, вул Ісаївська) прабабуся і прадідусь говорили таким незвичним чином. наприклад (іронічно) `да що ви таке гов*оо*рите!`" CreationDate="2017-02-09T16:04:46.177" UserId="92" />
  <row Id="290" PostId="141" Score="0" Text="&quot;Захалявна книжечка&quot; — не надто пасуватиме до офіційної технічної документації." CreationDate="2017-02-09T11:45:15.650" UserId="115" />
  <row Id="295" PostId="141" Score="0" Text="Я відштовхувався від того, що Handbook - це такий стислий довідник по певній темі, який завжди під рукою. А effort підкреслює намагання його скласти, певну недовершеність" CreationDate="2017-02-09T12:11:55.220" UserId="92" />
  <row Id="298" PostId="141" Score="3" Text="@AntonLinevych Трошки гумору не завадить. От і приклади -  `The UNIX Hater’s Handbook`, `Mr. Bunny's Guide to ActiveX`, `Pretending to know javascript`" CreationDate="2017-02-09T12:59:53.423" UserId="9" />
  <row Id="299" PostId="141" Score="2" Text="@Yola також зустрічаеться `Learn you %topic% for a greater good`. але саме **офіційність** дійсно контрастує з _інтимністю_ захалявної книжечки" CreationDate="2017-02-09T13:18:36.133" UserId="92" />
  <row Id="318" PostId="142" Score="0" Text="`машина, фото` rather look like loanwords from German (via Polish) or French, not English." CreationDate="2017-02-09T16:39:16.423" UserId="8" />
  <row Id="320" PostId="142" Score="2" Text="@bytebuster Quite possibly so, I did not check it. I think in Mongol they were borrowed from Russian, since Mongol republic was under USSR control (they even executed two Mongol rulers until third was loyal enough). Anyway the path of borrowing is very close in both languages." CreationDate="2017-02-09T16:45:30.320" UserId="69" />
  <row Id="304" PostId="146" Score="3" Text="*«немає ніяких правил з наголосами»* — це занадто сильне твердження, якщо воно не підкріплене посиланнями на поважні джерела." CreationDate="2017-02-09T14:37:19.490" UserId="8" />
  <row Id="444" PostId="146" Score="0" Text="Sasha під моїм запитанням вказав посилання на джерело яке говорить про певні правила - але не особливо зрозуміло чи вони були виведені автором емпірично чи ні. Продовжую шукати щось на цю тему" CreationDate="2017-02-10T17:45:04.737" UserId="184" />
  <row Id="3730" PostId="148" Score="1" Text="Щоб не подумали, що це пов'язане з [прикладом](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4_(%D0%B7%D0%B1%D1%80%D0%BE%D1%8F)). Але ідея хороша." CreationDate="2017-05-19T16:00:26.290" UserId="9" />
  <row Id="1773" PostId="149" Score="1" Text="Actually, I don't think it's surzhyk. Surzhyk — that's when somebody permanently mixes U. and R. languages. The mix is usually not only lexical (few U. words, then few R. and so on), but intertypic: e.g. one may use mostly-R. lexicon with mostly-U. phonetics. If the one speaks in *pure R.* and then suddenly inserts *few purely-U. words*, it's something else: a figure of speech, a memory fault, etc — but surely not surzhyk. Maybe theoretically we can call it a surzhyk, but practically surzhyk usually sounds in different way." CreationDate="2017-02-27T18:10:34.743" UserId="4" />
  <row Id="338" PostId="150" Score="0" Text="So just to clarify, the verb after щоби is conjugated as if it were imperfect?" CreationDate="2017-02-09T19:17:45.510" UserId="259" />
  <row Id="344" PostId="150" Score="0" Text="@FracturedRetina, emmm, as if it were *past*. The terms &quot;perfect/imperfect&quot; mean some different thing in Ukrainian grammar — comparing to their meaning in English grammar." CreationDate="2017-02-09T20:16:10.123" UserId="4" />
  <row Id="323" PostId="152" Score="3" Text="Спробую пояснити на прикладі. В програмуванні частини коду об’єднують в функції або методи. Коли виконується такий метод, може виникнути т.з. незапланована ситуація. Програміст може обробити цю ситуацію або &quot;передати&quot; її тому, хто буде цю функцію використовувати, щоб той сам вирішив, що робити. В останньому випадку можна сказати, що метод  throws exception. Або ж, коли exception ніхто не обробив, то програма може впасти через exception" CreationDate="2017-02-09T16:59:27.787" UserId="70" />
  <row Id="328" PostId="152" Score="0" Text="&quot;виняткова ситуація&quot; проти &quot;виключна ситуація&quot;. Виняток виглядає більш природньо" CreationDate="2017-02-09T17:34:09.977" UserId="243" />
  <row Id="569" PostId="152" Score="0" Text="А чим не підходить слово &quot;помилка&quot;?" CreationDate="2017-02-12T11:23:28.957" UserId="352" />
  <row Id="4673" PostId="152" Score="0" Text="«Помилка» — дещо інше поняття. Не кожен виняток є помилкою, як і не кожна помилка обробляється як виключення. «Ексепш(е)н» відкидаємо як варваризм, «виняток» і «виключення» насьогодні функціонують як рівноправні синонімічні варіанти — не наполягатиму на якомусь одному з них." CreationDate="2017-09-30T20:44:45.337" UserId="1156" />
  <row Id="12775" PostId="152" Score="0" Text="Як для Ruby-розробника &quot;Помилка&quot; - буде нормальним перекладом, бо рядок який викидує помилку виглядає як `raise StandardError, &quot;Щось пішло не так...&quot;`" CreationDate="2023-06-18T20:57:44.773" UserId="103" />
  <row Id="326" PostId="153" Score="0" Text="певні передбачення щодо майбутнього нерегулярних дієслів в англійській мові все ж таки були зроблені ще у 2007: [Mathematicians apply evolutionary models to linguistic standardization](http://news.harvard.edu/gazette/story/2007/10/harvard-scientists-predict-the-future-of-the-past-tense/). Це звісно вирішення протилежної задачі і показує які слова скоріше за все вимруть. Але ідея застосування еволюційного підходу може мати певні плоди, хоча б і науково-фантастичні" CreationDate="2017-02-09T17:14:16.793" UserId="92" />
  <row Id="332" PostId="153" Score="0" Text="@Chizh Наскільки я зрозумів у 2007 році порахували швидкість переходу нерегулярних дієслів до регулярної групи. Вони не передбачили сам цей процес - він відомий вже давно. Причому слова, що використовуються дуже часто мають дуже малі шанси змінити тип зміни. Такі слова це &quot;бути&quot; be/was/were/been та &quot;іти&quot; go/went/gone. Але еволюційні паралелі у розвитку мови звичайно є. І знов ж таки - у біології також не можна зазирнути у майбутнє біосфери з тих самих причин - певні закономірності розвитку існують, але поява нових явищ - процес хаотичний і непередбачуваний." CreationDate="2017-02-09T18:01:07.447" UserId="69" />
  <row Id="334" PostId="153" Score="0" Text="саме так, але можна виявити та, можливо, передбачити екологічні ниші, які визначають функцію та певним чином оптимальну форму, що може звузити поле можливих варіантів, серед яких і буде проходити подальша селекція. а це вже не мало у порівнянні з первістним хаосом" CreationDate="2017-02-09T18:19:01.220" UserId="92" />
  <row Id="399" PostId="153" Score="0" Text="Передбачення - це складніша задача, а от аналіз вже існуючих слів, мабуть, заробити можна. Цікаво було б подивитися не лише конкретні приклади, а й глобально: як розвивалася мова в контексті запозичень / свого власного, які тенденції було знайдено, які припущення зробили дослідники, чому воно саме так. Але, думаю, Ваша відповідь на разі найкраще відповідає питанню" CreationDate="2017-02-10T11:19:41.963" UserId="70" />
  <row Id="466" PostId="154" Score="1" Text="@VladKhersons'kyi, цікаво, що деякі словники, наприклад, 2-е видання «Практичного словника синонімів української мови» С. Караванського (причому не в розпізнаному варіанті, бо там такі нюанси губляться) пропонує писати саме через ґ з гачком." CreationDate="2017-02-10T23:05:13.630" UserId="4" />
  <row Id="325" PostId="155" Score="0" Text="_&quot;помилка&quot; (&quot;error&quot;) існує не у всіх мовах програмування._ А ще, помилка - це не обов’яво ексепшн, так що вийняток - найкращий переклад. Питання тілько в тому, чи варто його взагалі перекладати" CreationDate="2017-02-09T17:08:00.577" UserId="70" />
  <row Id="331" PostId="155" Score="0" Text="Саме так, це два різних поняття. Помилки виправляють (&quot;to fix error&quot;), вийнятки &quot;ловлять&quot;, тобто намагаються передбачити, в яких випадках розпочнеться альтернативне виконання програми (&quot;to handle exception&quot;). Мені здається, що переклад загального поняття &quot;exception&quot;, як &quot;вийняток&quot;, цілком підходить і для ІТ." CreationDate="2017-02-09T17:48:19.640" UserId="22" />
  <row Id="340" PostId="157" Score="3" Text="«To lose consciousness» - це англійський вираз, і російська явно зкалькувала з нього або ж відповідного німецького виразу «das Bewusstsein verlieren», який теж дослівно означає «втратити свідомість»." CreationDate="2017-02-09T19:52:15.343" UserId="66" />
  <row Id="4282" PostId="157" Score="1" Text="Саме так: це калька. Якщо йдеться про &quot;обморок&quot;." CreationDate="2017-08-05T23:03:35.140" UserId="538" />
  <row Id="4744" PostId="157" Score="0" Text="Схоже: [Що не так із «впасти замертво»?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2576/)" CreationDate="2017-10-05T17:29:08.527" UserId="585" />
  <row Id="337" PostId="158" Score="5" Text="&quot;Халепа&quot; чудово описує момент, коли стається &quot;exception&quot; :) І в словосполученнях гарно звучить: &quot;метод спричинив халепу&quot;, &quot;ми зловили халепу&quot;." CreationDate="2017-02-09T18:52:10.943" UserId="36" />
  <row Id="339" PostId="158" Score="2" Text="здається ґуґл-хром коли немає з'єднання з інтернетом показує сторінку з текстом &quot;ой, халепа!&quot;" CreationDate="2017-02-09T19:31:04.117" UserId="92" />
  <row Id="329" PostId="159" Score="5" Text="Ось яскравий приклад закостенілості академічних видань радянського часу. Опиратись на них нерідко ознаяає калічити нашу мову." CreationDate="2017-02-09T17:43:26.047" UserId="243" />
  <row Id="330" PostId="159" Score="3" Text="Цілковито погоджуюся, дозволив собі у відповіді навіть написати &quot;на жаль&quot; :)&#xA;Але ж, на превеликий жаль, це факт - те, що пишуть у цих закостенілих, а часто відверто халтурних словниках - є нормативним... :'( Я дуже сподівався на СУМ-20 і навіть купив перший том для підтримки проекту... Далі не купував )" CreationDate="2017-02-09T17:46:45.143" UserId="49" />
  <row Id="333" PostId="159" Score="2" Text="і дійсно, адже 'втратити свідомість' по сенсу ближче до 'втратити тяму', *тлумачний* словник фіксує використання оборотів у певному значенні і, як на мене, йому більш притаманна довідкова функція, а не, на наше щастя, функція поради щодо літературного стилю." CreationDate="2017-02-09T18:05:30.833" UserId="92" />
  <row Id="359" PostId="159" Score="1" Text="Додам ще кілька фактів. «Сучасний російсько-український, україно-російський словник» («Ранок», 2005) ігнорує вживання слова «свідомість» у даному значенні. У книзі «Мова чудова» (О. Уліщенко, Vivat, 2016) визнається існування вислову «втрачати свідомість», проте зворотня дія називається грубою калькою з російської. http://onlinecorrector.com.ua/пам_яті-тяма/ — тут радять не вживати цього вислову і підкреслюють, що «свідомість» — це властивість мозку, а не стан притомності. Сполучення «без сознания» двозначне, перекладати треба за контекстом." CreationDate="2017-02-09T23:51:32.340" UserId="244" />
  <row Id="4283" PostId="159" Score="1" Text="Вони не халтурні. Вони  складалися саме таким чином, щоб демонструвати тільки дуже схожі на російські лексеми. Взагалі існувала програма зі &quot;зближення мов&quot;, за якою українська з часом мала стати чи то зовсім схожою на російську, чи то просто російською ) це не жарти, на жаль." CreationDate="2017-08-05T23:05:54.877" UserId="538" />
  <row Id="4287" PostId="159" Score="0" Text="@OlenaLisovs'ka Ваша правда. Я більше про СУМ-20, що бездумно скопіював майже все з СУМ-11 і лише доповнив якимись словами... Чи, гадаєте, віне переслідує ту ж мету?.." CreationDate="2017-08-06T10:38:18.827" UserId="49" />
  <row Id="10795" PostId="160" Score="3" Text="«В навколишніх мовах, в русинській, словацькій, угорській та польській подібного слова немає». Добродію, &quot;русинська&quot; це і є &quot;українська&quot;, просто автентичніша її назва. Мої предки себе українцями до часів Сталіна й не звали, а коли їхали на окуповану східним сусідом землі, казали &quot;їдемо на Велику Україну&quot;, а проте мова наша ідентична тому, як говорять у Києві. Не діліть Україну, її нарід, політики це добре роблять й без вас." CreationDate="2020-10-22T09:00:43.493" UserId="2894" />
  <row Id="10837" PostId="160" Score="1" Text="@Олег - Вибачте, Олеже, та я не можу погодитися, що немає такої окремої мови як русинська. У питаннях лінгвістики думка носіїв мови важить мало, важать лише факти, а факти красномовно кажуть, що відмінности русинської від української на всіх рівнях мови такі, що їх достатньо, аби вважати русинську окремою слов'янською мовою, і я не один це бачу, є достатньо й инших лінгвістів, які згодні зі мною. Авторитет ваших предків, звісно, дуже поважний, та не можна покладатися просто лише на авторитет, коли йдеться про науку, бо нам, лінгвістам, науковцям, потрібні _факти_." CreationDate="2020-11-05T21:00:52.530" UserId="66" />
  <row Id="440" PostId="161" Score="0" Text="А може це прийшло від поліщуків. Наскільки мені відомо дзенькання найбільше притаманне білорусам, а у поліщуків з білорусами багато спільних мовних елементів." CreationDate="2017-02-10T17:04:28.270" UserId="351" />
  <row Id="537" PostId="162" Score="1" Text="-1: Це більше схоже на коментар, аніж на відповідь на запитання." CreationDate="2017-02-11T20:39:31.633" UserId="8" />
  <row Id="543" PostId="162" Score="1" Text="@bytebuster Задане запитання починає з невірних посилань, що по відношенню до людей - управління, а не керування. Як то кажуть на Кворі, якщо питають &quot;чому&quot;, перша відповідь має бути &quot;чи справді&quot;." CreationDate="2017-02-11T21:21:44.200" UserId="122" />
  <row Id="568" PostId="163" Score="5" Text="Ще можна додати: &quot;У випадку якщо ви мешкаєте у Львівський області і щось не дочули - прошу (за результатами власних спостережень).&quot;." CreationDate="2017-02-12T11:22:05.343" UserId="55" />
  <row Id="3242" PostId="163" Score="1" Text="@Gluttton Юрій Андрухович, «Рекреації»: «— Так довго не живуть, — сказав Немирич. / — **Прошу?** — перепитала Амальтея. / — Я кажу, що всі вони вже давно мали би повмирати, — пояснив свою думку Немирич.»" CreationDate="2017-04-12T10:05:48.457" UserId="172" />
  <row Id="5069" PostId="163" Score="0" Text="В англійській мові є `excuse`  та `sorry`, які, власне, вживаються до і після провини відповідно. `Даруйте` та `вибачте` не є еквівалентами у цьому плані.  `Excuse me, can I ... ` українською буде `Вибачте, можна я ...`. `Даруйте, можна я візьму ...` я ніколи не чув." CreationDate="2017-11-12T10:22:29.093" UserId="1188" />
  <row Id="3045" PostId="165" Score="1" Text="Are all diminutives 4th declension?" CreationDate="2017-03-29T21:28:39.997" UserId="259" />
  <row Id="3049" PostId="165" Score="0" Text="@FracturedRetina, no. Only some kind of diminutives. (I.e. diminutives can be created in different ways, with different suffixes, etc.) But 99% of child-animal nouns (e.g. `puppy`, `kitten`, `piglet`) probably are. I.e. IV-th declension is child-animal nouns and those of diminutives that are word-formed similarly to child-animal nouns." CreationDate="2017-03-30T05:09:26.207" UserId="4" />
  <row Id="6929" PostId="165" Score="0" Text="Is there any premade declension library/software for Ukrainian that you know of or would I have to make my own?" CreationDate="2018-05-10T02:19:43.063" UserId="259" />
  <row Id="6932" PostId="165" Score="0" Text="@FracturedRetina, there is pretty good NLP for Ukrainian in Language Tool. I'm not sure how it intersects with your goals, but I heard that LanguageTool parts are used for corpora markup (i.e. for given word they should be able to determine what is the stem and what form (case, plurality, etc) is used). Such things are always partially dictionary-based (because for some words it's impossible to determine a declension scheme in formal manner, specific meaning and tradition matter). You can try to reach `dalekiy_obriy` (that's one of the developers of Ukr. NLP in LT) or ask a separate question." CreationDate="2018-05-10T08:26:48.360" UserId="4" />
  <row Id="6933" PostId="165" Score="0" Text="@FracturedRetina, what the library/software should actually do? Should it be like &quot;(given base word form, given declension scheme name) → determine declension table&quot;, or like &quot;given base word form → (determine declension scheme name, determine declension table)&quot;, or what?" CreationDate="2018-05-10T08:27:01.220" UserId="4" />
  <row Id="349" PostId="167" Score="0" Text="Wow! Thank you, dude, for such detailed answer and huge translating work." CreationDate="2017-02-09T21:07:57.577" UserId="22" />
  <row Id="406" PostId="167" Score="0" Text="This researcher is right. Never heard of this issue before but as a native-speaker I sense when described order gets altered, although it's not forbidden, because it may sound a bit unnatural." CreationDate="2017-02-10T11:42:49.507" UserId="244" />
  <row Id="345" PostId="168" Score="0" Text="They sound the same to me. Is there something I'm missing?" CreationDate="2017-02-09T20:43:31.957" UserId="259" />
  <row Id="346" PostId="168" Score="0" Text="@FracturedRetina are you talking about non-soft and soft sounds, like [л] and [л'] or about something else?" CreationDate="2017-02-09T20:46:09.607" UserId="76" />
  <row Id="347" PostId="168" Score="1" Text="@FracturedRetina, &quot;Ь&quot; can only make the consonant soft, it doesn't affect the vowel after it. There are only letters, which you can make softer: д, т, з, с, ц, л, н. There is a phrase &quot;Де Ти З’їСи Ці ЛиНи&quot; to make it easier to memorize.&#xA;It is used before vowels like &quot;о&quot;, &quot;я&quot;, &quot;є&quot;, &quot;ю&quot;, &quot;ї&quot;, which already contain &quot;а&quot;, &quot;е&quot;, &quot;і&quot;, &quot;у&quot;, but still you don't affect them with the soft sign" CreationDate="2017-02-09T20:56:37.637" UserId="7" />
  <row Id="356" PostId="168" Score="0" Text="@Tsumiman лй and ль seem to sound the same to me" CreationDate="2017-02-09T23:00:23.377" UserId="259" />
  <row Id="370" PostId="168" Score="0" Text="@Tsumiman, благаю, I beg you, don't post links to Russian pronounciation when a person wants to learn Ukrainian. Here is pronounciation of &quot;луна&quot;: https://uk.forvo.com/search/%D0%BB%D1%83%D0%BD%D0%B0/uk/ (&quot;л&quot; is not soft) and &quot;лягти&quot;: https://uk.forvo.com/search/%d0%bb%d1%8f%d0%b3%d1%82%d0%b8/ (&quot;л&quot; is soft). I want to stress that these are two different sounds that could have been theoretically denoted by different letters. When pronouncing soft version basically try to put toungue more vertical and a little bit back comparint to non-soft version." CreationDate="2017-02-10T06:27:52.440" UserId="49" />
  <row Id="371" PostId="168" Score="1" Text="@Tsumiman I suggest adding recomendations for pronounciation to your answer. Also please fix transcriptions: &quot;н&quot;, &quot;м&quot; before і (&quot;змія&quot;, &quot;ймовірність&quot;) are also softened. &quot;в&quot; and &quot;р&quot; in &quot;ймовірність&quot; and &quot;коріння&quot; are semi-softened (denoted by apostrophe character)." CreationDate="2017-02-10T06:39:39.193" UserId="49" />
  <row Id="350" PostId="169" Score="10" Text="Using &quot;на протязі&quot; is actually a widespread mistake. While it sounds almost like &quot;протягом&quot; its meaning is completly different: it is used to talk about being influenced by wind passing through room or building." CreationDate="2017-02-09T21:13:37.660" UserId="76" />
  <row Id="352" PostId="170" Score="6" Text="This answer would benefit from some further explanation and links to credible sources. &quot;I believe&quot; equals to &quot;I have no sources to express my claim&quot;, hence, posting an opinionated answer." CreationDate="2017-02-09T21:27:22.323" UserId="8" />
  <row Id="442" PostId="170" Score="0" Text="Thanks, have voted up, but going to select another answer, since it contains some references and examples." CreationDate="2017-02-10T17:41:32.027" UserId="152" />
  <row Id="8528" PostId="173" Score="3" Text="А ще «Додаток» популярний тому що легко вимовляється і тому що він є усюди в Ґуґл Плей, а більшість людей як відомо мають андроїд телефони." CreationDate="2019-02-12T21:52:30.303" UserId="103" />
  <row Id="10666" PostId="173" Score="0" Text="&quot;Аплікація&quot; мабуть не з англійської, а десь з чеської aplikace (хоча туди вона певно з англійської потрапила). У мене основна асоціація із творчими поробками з дитинства, де треба було наклеювати різні вирізки штуки на аркуш паперу." CreationDate="2020-07-08T11:14:48.567" UserId="455" />
  <row Id="372" PostId="175" Score="0" Text="Several factual mistakes: &quot;ja&quot; is not diphtong: j is consonant. diphtong = two vowels. Letter &quot;й&quot; denotes two different sounds depending on whether the following letter is consonant or vowel. (in &quot;ймовірність&quot; it is &quot;нескладовий і&quot; denoted by ĭ, in &quot;яблуко&quot; it is close to sound you described)" CreationDate="2017-02-10T06:47:27.347" UserId="49" />
  <row Id="357" PostId="176" Score="1" Text="узнати? In this form it means something close to perfect tense. Although you cannot attribute it the same meaning as in English: `I had known that...` cannot be expressed; it will sound the same as `I knew that...`. It would help if you could put context around the words - examples of statements you'd like to express." CreationDate="2017-02-09T23:20:09.463" UserId="122" />
  <row Id="361" PostId="176" Score="2" Text="Yes, please add some context. The tenses of English do not match one-to-one with Ukrainian. We have past/present/future, and for the rest we simply use affixes. Compare `бути/був` with `бувати/бував`. The latter sounds much more &quot;imperfect&quot; than the former. But then, yet another affix, and… `побував`, which is clearly perfect &quot;have been&quot;." CreationDate="2017-02-10T01:29:17.713" UserId="8" />
  <row Id="362" PostId="176" Score="1" Text="@bytebuster I'm thinking more in terms of Spanish, which also has two past tenses" CreationDate="2017-02-10T01:33:59.150" UserId="259" />
  <row Id="369" PostId="179" Score="0" Text="Sorry, I've downvoted it. It is truly simply wrong :) IPA was based on French+English and describes Ukrainian pretty poorly. &quot;Soft&quot; sounds are separate sounds, they could have been even denoted by other letters. It is same as we could denote &quot;дзвінкі&quot; (sorry, I don't know English term) consonants with two lines near &quot;глухі&quot; instead of separate letters (as Japanese do)." CreationDate="2017-02-10T06:15:00.950" UserId="49" />
  <row Id="373" PostId="179" Score="0" Text="Hm... Ok, I'm taking my downvote back: otherwise I would have to downvote three answers here, and I'm not confident enough to do it :)" CreationDate="2017-02-10T06:48:01.610" UserId="49" />
  <row Id="374" PostId="179" Score="0" Text="I can't take my vote back: it writes that it is too late... :'(" CreationDate="2017-02-10T06:54:26.317" UserId="49" />
  <row Id="395" PostId="179" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, well, I realize that IPA'a representation of Ukrainian phonology may be not the best/the most correct, but a bit English-centric. But author's background **is** English (+Spanish), so I suppose such point of view (though not fully correct per our, Ukrainian, opinion) may make him to understand things easier." CreationDate="2017-02-10T11:03:20.590" UserId="4" />
  <row Id="396" PostId="179" Score="0" Text="(@KyryloYatsenko, BTW I don't believe in &quot;IPA was based on French+English and describes Ukrainian pretty poorly&quot;. It has huge amount of [nuances](https://en.wikipedia.org/wiki/Template:IPA_consonant_chart) for much more rare languages than Slavic. Never-the-less, I agree that *the way* of representation they use — but not their *ability to represent* — may be far from ideal.)" CreationDate="2017-02-10T11:07:50.397" UserId="4" />
  <row Id="1353" PostId="179" Score="0" Text="@KyryloYatsenko «дзвінки/глухі» = voiced/unvoiced." CreationDate="2017-02-19T18:42:30.330" UserId="8" />
  <row Id="377" PostId="184" Score="1" Text="«Спітніло» здається вам занадто тілесним? А даремно, саме так воно й буде, так і треба казати." CreationDate="2017-02-10T08:16:28.780" UserId="66" />
  <row Id="380" PostId="184" Score="0" Text="Так от «спітніло/запітніло» й є тим самим словом, яке ви шукаєте. Я не хочу оформлювати це як відповідь." CreationDate="2017-02-10T08:27:59.293" UserId="66" />
  <row Id="381" PostId="184" Score="0" Text="Відповідь внизу — вірна. «Спітніти» може людина, а «запітніти» — скло." CreationDate="2017-02-10T08:31:26.947" UserId="8" />
  <row Id="382" PostId="184" Score="0" Text="Ну, насправді, СУМ для &quot;спітніти&quot; дає третє значення &quot;Укритися краплями осілої пари&quot;... Але саме краплями й це якось художньо з моєї точки зору... Зі склом не можу такого уявити (у прикладах там шибки й стіни)... Чи варто таке додавати у відповідь?.." CreationDate="2017-02-10T08:48:40.090" UserId="49" />
  <row Id="383" PostId="184" Score="0" Text="@KyryloYatsenko Технічно туман - це дуже маленькі крапельки. Я теж думав написати про краплі вологи, але не став, бо краплі зазвичай видно неозброєним оком. Можливо вони все-таки вирішили написати про краплі." CreationDate="2017-02-10T08:53:15.397" UserId="69" />
  <row Id="384" PostId="184" Score="0" Text="@Artemix Я тому й питаю, чи варто додавати - тобто це явно відповідь на ширше питання, ніж поставлене. Але сам факт, що хтось запропонував &quot;спітніло&quot; може означати, що корисно додати..." CreationDate="2017-02-10T08:56:21.087" UserId="49" />
  <row Id="385" PostId="184" Score="0" Text="@YellowSky Я поясню свою проблему, думаю що вона може бути типовою. Українська мова для мене не рідна, і хоча я навчався в українській школі, писав твори з літератури і таке інше - я ніколи не спілкувався українською мовою у сім'ї, тим більше що мої батьки її не знають. Тому, хоча я можу спілкуватися на наукові теми, щодо побутової лексики в мене є великий пробіл. Так само з англійською - можеш розповідати про &quot;London is a capital of the Great Britain&quot;, але не знаєш як сказати &quot;передайте мені сметану&quot;. Думаю що люди що вивчають (і іноземці) також матимуть багато питань з побутової лексики." CreationDate="2017-02-10T08:57:54.613" UserId="69" />
  <row Id="391" PostId="186" Score="0" Text="**&quot;Чужому навчайтесь, та свого не цурайтесь!&quot;** - далеко від дослівного, але якось одразу виникла асоціація.&#xA;Та ось як це розуміють викладачі НТУУ “КПІ”: [link](http://kpi.ua/910-5)" CreationDate="2017-02-10T10:40:49.927" UserId="16" />
  <row Id="394" PostId="186" Score="0" Text="@link занадто далеко як на мене" CreationDate="2017-02-10T11:03:20.463" UserId="92" />
  <row Id="541" PostId="188" Score="1" Text="-1: відповіді, які складаються з одного рядка і не містять посилань на поважні джерела, є лише суб'єктивною думкою автора, і тому не вітаються на StackExchange." CreationDate="2017-02-11T21:15:56.343" UserId="8" />
  <row Id="389" PostId="189" Score="1" Text="я більше схиляюсь до [&quot;Да вивчи ж ти нарешті хаскель заради Бога!&quot;](http://english.stackexchange.com/a/17864). хоча всі відтінки гри слів буде складно передати" CreationDate="2017-02-10T10:37:31.583" UserId="92" />
  <row Id="392" PostId="189" Score="0" Text="@Chizh, до речі так, теж непоганий варіант, хоча й доволі довга назва (ну, й теоретично може погано &quot;зайти&quot; тим же агностикам чи атеїстам, хоча сама вона давно стала нейтральною в плані експресії)" CreationDate="2017-02-10T10:42:07.467" UserId="7" />
  <row Id="407" PostId="189" Score="0" Text="З огляду на вищесказане думаю що автор дослівно переклав свою думку із словенської на англійську. Можна продовжити і перекласти англійську дослівною українською: &quot;Навчи свій Haskell для великої користі&quot;." CreationDate="2017-02-10T11:44:37.690" UserId="69" />
  <row Id="411" PostId="189" Score="0" Text="@Artemix, makes sense, хоча пишуть, що англійську автор знає, але це також може бути спеціальною нормою." CreationDate="2017-02-10T12:05:42.983" UserId="7" />
  <row Id="401" PostId="190" Score="0" Text="Мені подобається проект &quot;Словотвір&quot;. Іноді не можу натішитися від знайдених слів. http://slovotvir.org.ua/" CreationDate="2017-02-10T11:27:27.237" UserId="300" />
  <row Id="403" PostId="190" Score="0" Text="До тих хто голосує за закриття запитання: обговорення - чи потрібно дозволяти питання про ресурси: http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/30/do-we-allow-ask-for-resource-questions-%D0%A7%D0%B8-%D0%BC%D0%B8-%D0%B4%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%8F%D1%94%D0%BC%D0%BE-%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%BF%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA%D1%83-%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%83" CreationDate="2017-02-10T11:38:15.770" UserId="69" />
  <row Id="528" PostId="190" Score="1" Text="sashaeve, зайдіть, будь ласка, на [meta](http://meta.ukrainian.stackexchange.com). Там зокрема є [wiki-питання зі списком онлайн-ресурсів](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/8/4) та [обговорення щодо того, чи треба виносити цей вікі-список сюди, на основний сайт](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/40/4). Станом на даний момент, тут, на основному сайті дозволені якісь конкретизовані питання щодо ресурсів (типу, [такого](http://ukrainian.stackexchange.com/q/101/4)), але не питання «які взагалі ресурси»." CreationDate="2017-02-11T18:50:32.330" UserId="4" />
  <row Id="529" PostId="190" Score="0" Text="@Sasha, я знаю, що такі питання завжди знаходяться в &quot;зоні ризику&quot;. Проте не можу погодитись, що таких питань немає. На SO є безліч питань на кшталт &quot;які CMS на .NET/PHP ви знаєте&quot; чи &quot;які NER для української мови ви знаєте&quot;. Крім того, були питання з позначкою &quot;community wiki&quot;, що означало, що питання не є питанням по суті, а набором порад чи посилань. На мій погляд, каталог ресурсів для вивчення є важливим, проте якщо питання порушує правила, то погоджуюсь, що його потрібно закривати." CreationDate="2017-02-11T18:54:57.537" UserId="326" />
  <row Id="429" PostId="191" Score="0" Text="[Memrise](http://www.memrise.com) -- схожа платформа." CreationDate="2017-02-10T15:00:11.867" UserId="187" />
  <row Id="660" PostId="191" Score="0" Text="професор Колумбійського університету США Юрій Шевчук написав книжку &#xA;'Beginner’s Ukrainian with Interactive Online Workbook' http://www.hippocrenebooks.com/beginners-ukrainian.html" CreationDate="2017-02-12T23:33:19.133" UserId="419" />
  <row Id="418" PostId="192" Score="4" Text="Хай це суржик, та важко призвичаїтися до «норми» називати однаковим словом те, що розрізняється не тільки у мовах оточення (польська, білоруська, російська, турецька), а й у тій самій англійській. Власне я не бачу нічого поганого у поступовій легалізації творога." CreationDate="2017-02-10T12:40:57.857" UserId="244" />
  <row Id="427" PostId="192" Score="4" Text="В той же час &quot;сирники&quot; — це &quot;сирники&quot;, а не &quot;творожники&quot;" CreationDate="2017-02-10T14:37:15.880" UserId="36" />
  <row Id="497" PostId="192" Score="0" Text="Цитуємо вікі: &quot;тверді сири з'явилися порівняно недавно (XIX ст.)&quot; - хоча не зрозуміло, це про з'явилися в Україні, чи у світі? Тобто, потреби розрізняти сири не було, тому й різних слів не придумали." CreationDate="2017-02-11T09:18:53.820" UserId="122" />
  <row Id="502" PostId="192" Score="3" Text="@Sassa NF Сир зі зрозумілих причин з'явився раніше за «твердий сир», бо виготовляти його простіше. Судячи з етимології, «творог» також має давнє походження і, начебто, перегукується кореневим поняттям з романськими мовами. Цікаво, що у відеокурсі 90-х поляки кажуть «ser biały» і «ser żółty» (так само подекуди в українській), а не «twaróg»." CreationDate="2017-02-11T13:02:00.097" UserId="244" />
  <row Id="664" PostId="192" Score="0" Text="Так, до відома, - за своїм видом та смаком німецький quark мало схожий на український/польський/російський сир/twaróg/творог." CreationDate="2017-02-12T23:50:25.517" UserId="311" />
  <row Id="1712" PostId="192" Score="2" Text="Якщо немає відповідного слова в українській, то його треба запозичити. Так робили завжди, всю історію, у всіх мовах. Мені, в принципі, все одно, яке слово вживати, але було б логічно запозичувати з найближчих до української мов. І якщо так, то це, звичайно, буде &quot;творог&quot; або &quot;творіг&quot;. Just my 2 cents." CreationDate="2017-02-26T14:58:55.947" UserId="404" />
  <row Id="4709" PostId="192" Score="0" Text="Навіть запозичення слова «творог» не вирішує проблеми двозначності слова «сир». Для «кисломолочного сиру» назва є, для «некисломолочного» — нема. В російській «сир» у значенні «кисломолочний сир» занепало, тому проблема неоднозначності вирішилась, але українська мова ще надто далека до цього." CreationDate="2017-10-04T12:13:53.833" UserId="1156" />
  <row Id="4715" PostId="192" Score="0" Text="@PYPY в польскій, наприклад, розрізняють тваруґ і серек вейський, тобто сільський, домашній сир %) &#xA;&#xA;але і власне [тваруґ](https://pl.wikipedia.org/wiki/Twar%C3%B3g) є терміном неоднозначним і в деяких місцинах може позначати суміш сабжа зі сметаною і смаковими додатками. на жаль вікіпедія не позначає чи то мішають його з битою сметаною, тобто вершками, або ж зі звиклою сметаною, тобто сметаною&#xA;&#xA;але тим не менш, використовувати слово `творіг` для позначення свіжого сиру, нмд, настільки ж допустимо, як і вживання слова `ксерокс` для позначення копіювальних пристроїв" CreationDate="2017-10-04T15:16:40.803" UserId="92" />
  <row Id="4731" PostId="192" Score="0" Text="Ви не зрозуміли: як би ми додатково не назвали кисломолочний сир (кисломолочним, домашнім, творогом і т.д.), «сир» усе одно зберігає обидва значення. Насправді в нас нема назви не для того, що росіяни називають «творог», а для того, що росіяни называють «сыр»." CreationDate="2017-10-05T15:00:46.017" UserId="1156" />
  <row Id="4733" PostId="192" Score="0" Text="@PYPY я розумію, що, скажімо, так само не можна буде відрізнити моцірелу від чеддера вживаючи просто слово сир, навіть якщо вживати слово творіг для позначення всім відомого продукту, або ж навіть не вживати. Питання ж було про розмовне розділення сиру-який-творіг і сиру-який-не-творіг" CreationDate="2017-10-05T15:11:09.480" UserId="92" />
  <row Id="4747" PostId="192" Score="0" Text="І моцарела, і чедер належать до продуктів із сирзаводів. Кисломолочний сир належить до продуктів з молокозаводів. Укр. «сир» охоплює і те, й інше. Рос. «сыр» — лише продукти сирзаводів. Перекладіть слово «сыр» на українську так, щоб воно точно не означало «творог», але охоплювало моцарелу, чедер, бринзу й голландський сир." CreationDate="2017-10-05T20:44:56.880" UserId="1156" />
  <row Id="4755" PostId="192" Score="0" Text="@PYPY наразі мені ніяк не вдається без уточнення що це моцарелла, чедер, бринза, голандський сир або іниший нетворіг" CreationDate="2017-10-06T07:53:01.750" UserId="92" />
  <row Id="8799" PostId="192" Score="1" Text="Гадаꙇу, бажано вживати саме _творіг_, а не _творог_, бо маꙇемо за норму _пиріг_, а не _пирог_." CreationDate="2019-05-18T20:43:15.500" UserId="585" />
  <row Id="1886" PostId="193" Score="2" Text="Якщо не зрозуміло з контексту, то часто додають &quot;кисломолочний, кислий, білий&quot; або ж навпаки &quot;твердий&quot;" CreationDate="2017-03-01T11:14:39.960" UserId="553" />
  <row Id="4748" PostId="193" Score="0" Text="Я б сказав, творог не «продовжують вживати», а «почали вживати». У 80-х/90-х ніякого «творога» в відомій мені розмовній українській мові ще не було (при тому, що загалом мова була доволі засмічена русизмами)." CreationDate="2017-10-05T20:52:40.390" UserId="1156" />
  <row Id="969" PostId="195" Score="1" Text="Думаю, ця відповідь виграла б від скорочення щонайменше удвічі, а то і утричі. Чесно кажучи, настільки велику копіпасту важко читати." CreationDate="2017-02-15T00:21:06.670" UserId="8" />
  <row Id="423" PostId="196" Score="0" Text="Будь ласка, додавайте ключові положення із прив'язаної статті прямо у вашу відповідь. Наразі тут присутній лише знімок екрану, який недоступний для людей, що користуються VoiceOver" CreationDate="2017-02-10T13:45:04.517" UserId="36" />
  <row Id="428" PostId="196" Score="1" Text="Слово &quot;подовжня&quot; перекладається як &quot;продольная&quot; або &quot;продолговатая&quot;. Не думаю, що це саме те, що мається на увазі. Також не думаю, що мене зрозуміють, якщо я буду це слово використовувати." CreationDate="2017-02-10T14:39:41.507" UserId="42" />
  <row Id="658" PostId="201" Score="0" Text="гарне пояснення оригінальної фрази" CreationDate="2017-02-12T23:10:30.683" UserId="419" />
  <row Id="438" PostId="202" Score="0" Text="Якщо ви підете в магазин, то побачите що &quot;голландський сир&quot; - одна із назв твердих сирів. &quot;Ти купив голландський сир? Ні, я купив сметанковий!&quot;." CreationDate="2017-02-10T16:51:43.620" UserId="69" />
  <row Id="450" PostId="202" Score="0" Text="У польскій сметана - то сметана, сміетанка - то вершки і тут варто перепровірити жирність, і є ще грік йогурт окремо. Й це притому, що на близькому сході доси триває війна і вони не шчиплять свій аналог." CreationDate="2017-02-10T21:18:24.560" UserId="92" />
  <row Id="666" PostId="202" Score="2" Text="Саме нашу сметану в англійській мові називають _smetana_ (surprise, surprise): https://en.wikipedia.org/wiki/Smetana_(dairy_product). Як один з видів sour cream." CreationDate="2017-02-12T23:55:11.790" UserId="311" />
  <row Id="4492" PostId="202" Score="1" Text="@Artemix [словник](https://r2u.org.ua/s?w=голендер&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on) · [Ніковського](https://uk.wikipedia.org/wiki/Ніковський_Андрій_Васильович): Голендер — _гал._ сыр голландский. Щодо сира, зустрічається [також:](https://r2u.org.ua/s?w=творог&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on) _рум._ ґляґанець. Але, схоже, це [бринза](https://uk.wikipedia.org/wiki/Бринза), бо ґляґ це [сичуг](https://uk.wikipedia.org/wiki/Сичуг)." CreationDate="2017-09-02T08:12:05.427" UserId="585" />
  <row Id="456" PostId="203" Score="1" Text="Хороша відповідь. ІМХО, це дуже правильно — звернутися спочатку до наявних перекладів творів, де оригінальна фраза вживається." CreationDate="2017-02-10T22:29:11.060" UserId="4" />
  <row Id="469" PostId="206" Score="0" Text="Важко судити. Я носій літературної і східної вимови. Для мене «ґ» — цілком зрозуміла але необов'язкова сутність. Я і російською «гекаю». У той час як дж-дз досить звичні." CreationDate="2017-02-10T23:24:49.657" UserId="244" />
  <row Id="470" PostId="206" Score="0" Text="@Ukurainajin, ну, якщо я правільно зрозумів: Ви прекрасно розумієте між ними різницю, але не заморочуєтесь. Типу, якщо хтось Вам скаже «його за вбивство посадили за грати», Ви, мабуть, і не помітите помилку — якщо спеціально не звертатимете увагу. Тобто різницю Ви відчуваєте, але підсвідомо вважаєте несуттєвою. Тому й чергуєте [ґ] за схемою для [г]: дзиґа—дзизі—дзижка." CreationDate="2017-02-11T01:40:19.920" UserId="4" />
  <row Id="471" PostId="206" Score="0" Text="@Ukurainajin, a представник якогось іншого діалекту, може, навпаки («як це: заграти посадили? на чому заграти, на музичному інструменті? а до чого тут вбивство, хіба грати — то покарання?»). Тобто в його підсвідомості [г] і [ґ] — то зовсім різні звуки. Невзаємозамінні (як «р» і «ц», наприклад). То він, мабуть, і чергує за окремими схемами (книга–книзі–книжка — дзиґа–дзидзі–дзиджка)." CreationDate="2017-02-11T01:40:41.330" UserId="4" />
  <row Id="473" PostId="206" Score="0" Text="@Ukurainajin, але це лише моя теорія, можу й помилятися. Он професор Ю. Шевельов вважає навпаки: що [ґ] якраз вкоренилася, а [д͡з] і [д͡ж] не вкоренилися." CreationDate="2017-02-11T01:42:20.840" UserId="4" />
  <row Id="476" PostId="206" Score="0" Text="Моя покійна бабуся все життя говорила виключно українською, центральноукраїнським діалектом (комарь, сахарь), була фельдшером, тобто не філологом, та все ж чітко розрізняла «г» та «ґ», завжди казала «ґава», «аґрус», «ґанок», тощо, її українська була краща, ніж у всіх вчителів української, яких я зустрічав за все своє життя. Я українською навчився говорити в неї, і для мене різниця між «г» та «ґ» настільки ж значуща, як між «г» та «д». Ваші арґументи слабкі. Не забувайте, «ґ» – це пізній запозичений звук, пізніший навіть від «ф», зовсім не дивно, що він чергується не так, як очікувалося б." CreationDate="2017-02-11T02:19:39.660" UserId="66" />
  <row Id="477" PostId="206" Score="0" Text="@YellowSky, але ж в деяких діалектах воно чергується так, як очікується. Тобто фактично теорія про таке чергування підтверджується — але чомусь лише для найзахідніших діалектів, ось що дивно. Добре, а що Ви думаєте про [д͡з]/[д͡ж]?" CreationDate="2017-02-11T02:38:07.947" UserId="4" />
  <row Id="481" PostId="206" Score="1" Text="Діалекти на те й діалекти, що в кожному все по-своєму, є українські діалекти, в яких навіть дифтонґи є, у нас тут діалектний континуум від Волги до Ельби («Ўобйо» лужицькими), якщо що. Про [д͡з]/[д͡ж] я нічого не думаю, як і про [п]/[б], звуки як звуки. Чи ви хочете сказати, що «лапландський» та «приїжджай» вимовляється без цих звуків? Єдине, що я хочу відмітити, так це те, що [х] _не є_ глухим відповідником [г], дивіться мою відповідь на це запитання." CreationDate="2017-02-11T03:27:50.297" UserId="66" />
  <row Id="484" PostId="206" Score="0" Text="Те, що український [г] фаринґальний, не може бути жодного сумніву, це написано в усіх книжках, навіть радянських, хіба що іноді пишуть не «фаринґальний», а «гортанний», та це справи не міняє, він точно не задньоязиковий, як [x]. Те, що вони пом’якшуються в схожі ряди з-с ж-ш, які творять пари дзвінкий-глухий, нічого не говорить про співвідношення самих г-х. Щодо Ґ я вже все написав, не свідомо, не підсвідомо воно в мене з Г не асоціюється й не змішується. Ви мали справу з чеською або словацькою? От там все, як і в нас, є рідне h (г) і є запозичене g (ґ) в іноземних словах, все просто." CreationDate="2017-02-11T04:11:50.907" UserId="66" />
  <row Id="472" PostId="208" Score="1" Text="Цікаво, що закон каже, що  **Вертоліт** - &lt;...&gt; підтримується в польоті, **головним чином**, за рахунок взаємодії повітря з одним або декількома несучими гвинтами &lt;...&gt;.  **Гвинтокрил** - &lt;...&gt; підтримується в повітрі за рахунок взаємодії повітря з одним або декількома несучими гвинтами.  Тобто вертоліт використовує ще щось (крила?), щоб підтримуватись в повітрі, а про гвинтокрил цього не сказали." CreationDate="2017-02-11T01:40:56.217" UserId="162" />
  <row Id="478" PostId="208" Score="1" Text="@SassaNF - «Гвинтокрил є прямим перекладом helicopter» – а хіба «helicopter» перекладається не «равликокрил»?" CreationDate="2017-02-11T02:43:53.327" UserId="66" />
  <row Id="494" PostId="208" Score="0" Text="@YellowSky геометрична фігура `helix` - це такий гвинт, як у Да Вінчі на ескізах. Перші `гвинтокрили` були моделями з дерева і паперу; можна легко побачити, що вони саме `гвинтокрилі`." CreationDate="2017-02-11T08:10:20.277" UserId="122" />
  <row Id="461" PostId="212" Score="1" Text="Я розглядав різні приклади вживання, коли готував свою відповідь. Цей варіант можна додати до загальної купи, і мені він подобається також. Якщо контекст дозволятиме, то можна. +1!" CreationDate="2017-02-10T22:44:01.487" UserId="244" />
  <row Id="486" PostId="214" Score="1" Text="«Й» is always /j/, there's nothing like /i̯/ in Standard Ukrainian, there are no Ukrainian non-syllabic vowels. What's the source of that heresy? Can you give a link?" CreationDate="2017-02-11T06:28:33.427" UserId="66" />
  <row Id="487" PostId="214" Score="2" Text=":) Of course I can. &quot;Орфоепічний словник Погрібного&quot; to begin with. IPA for Ukrainian link in this answer. Ukrainian wiki on phonetics: https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&#xA;And many others. Ukrainian language has two non-syllabic vowels: ĭ and ў" CreationDate="2017-02-11T06:36:09.470" UserId="49" />
  <row Id="488" PostId="214" Score="0" Text="З вікі, бо там багато всього й складно знайти: &quot;Фонема /j/ твориться як приголосний [j] у позиції перед голосними. У позиції перед приголосними та в кінці слова вона набуває більшої звучності й твориться як нескладотворчий голосний [i̯].&quot;" CreationDate="2017-02-11T06:42:54.520" UserId="49" />
  <row Id="489" PostId="214" Score="0" Text="And in my book «Українська літературна вимова і наголос» by Жовтобрюх there's nothing about those non-syllabic vowels." CreationDate="2017-02-11T06:43:42.687" UserId="66" />
  <row Id="490" PostId="214" Score="0" Text="&quot;Орфоепічний словник Погрібного&quot; was printed in &quot;Радянська школа&quot; printing house, all of us know how lousy the Soviet school was. &quot;Українська літературна вимова і наголос&quot; was printed by &quot;Наукова думка&quot;, the printing house of the Ukrainian Academy of Sciences." CreationDate="2017-02-11T06:50:12.537" UserId="66" />
  <row Id="491" PostId="214" Score="0" Text="@YellowSky I think it would be a nice high quality separate question. I haven't yet seen a book on Ukrainian pronounciation that doesn't mention these sounds. I think I can find at least two sources of 20xx that mentions these sounds. Please don't just throw out of the window new information. Those sounds are well known, for example in &quot;вовк&quot; second &quot;в&quot; is pronounced not like first one. Please don't just say that Погрібний is bad because it was printed in &quot;Радянська школа&quot;. You can listen to his pronounciation here: https://toloka.to/t32107 Can I listen to Жовтобрюх pronounciation somewhere?" CreationDate="2017-02-11T07:10:23.043" UserId="49" />
  <row Id="492" PostId="214" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/53447/discussion-between-kyrylo-yatsenko-and-yellow-sky)." CreationDate="2017-02-11T07:11:37.357" UserId="49" />
  <row Id="495" PostId="214" Score="3" Text="Current results of discussion: there is no /i̯/ in Ukrainian - slashes denote allophones. I was talking about sounds, not allophones, so I've changed slashes to &quot;[]&quot;. thank you, @YellowSky" CreationDate="2017-02-11T08:56:49.753" UserId="49" />
  <row Id="499" PostId="220" Score="4" Text="Я б додав посилання на правопис: http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par38&#xA;у мене слалося враження (я лише швидко проглянув, можу помилятися), що з наведених посилань більшість просто скопіювали текст з правопису, крім http://mova.kreschatic.kiev.ua/224.htm Можливо, варто обмежитися правописом і цим посиланням, якщо в решті немає додаткової корисної інформації." CreationDate="2017-02-11T11:54:41.173" UserId="49" />
  <row Id="520" PostId="221" Score="3" Text="думаю, вас також зацікавить [це](https://uk.wikisource.org/wiki/Odvertyj_lyst_do_vsix,_xto_cikavyt%27sja_cijeju_spravoju)" CreationDate="2017-02-11T17:08:57.160" UserId="92" />
  <row Id="6797" PostId="221" Score="2" Text="Взагалі, якщо чесно, давно хотів сказати, що це якесь занадто широке (нечітке) запитання і воно, по-моєму, аж надто провокує до висловлення власних суб'єктивних думок. Зокрема: якого саме типу труднощі (соціальні, політичні, технічні, економічні, педагогічні — навіть категорії (потенційних) труднощів можна перераховати безкінечно). Крім того, «чи є вони перешкодою», по-моєму, занадто суб'єктивне (що саме мається на увазі перешкодою: щось нездоланне чи щось, що гальмує процес чи будь-які завади?)." CreationDate="2018-04-22T12:34:16.523" UserId="4" />
  <row Id="516" PostId="225" Score="9" Text="`як наслідок, збільшення кількості людей, що розуміють іноземні мови` - не зрозуміло, як із використання латиниці витікає збільшення кількості людей, що з латинських літер вміють складати слова іншої мови." CreationDate="2017-02-11T16:28:03.580" UserId="122" />
  <row Id="522" PostId="225" Score="0" Text="-1 за &quot;політичну точку зору&quot;. Чому б з &quot;політичної точки зору&quot; не зобов'язати використовувати латинику при письмовому спілкуванні російською мовою в Україні?" CreationDate="2017-02-11T17:34:23.553" UserId="92" />
  <row Id="524" PostId="225" Score="0" Text="@Chizh Чесно говорячи, я не знаю, як можна зобов'язати використовувати латиницю у випадку, коли мова не має латинського варіанту. &quot;Політичною&quot; точку зору я назвав тому, що перехід чи не перехід на латиницю в нашому випадку може залежати не лише від лінгвістичних чи історичних причин, але й враховуючи політику інших країн." CreationDate="2017-02-11T17:47:38.077" UserId="326" />
  <row Id="526" PostId="225" Score="0" Text="@sashaeve &quot;Перехід на латинику/арабську/клинопис&quot; з політичної точки зору і є таким примусом. Літературне використання певної системи кодифікації звісно може використовуватися і без 'примусу': вільно і творчо, як наприклад робить [piśmieńnik Uładzimier Arłoŭ](http://www.bramaby.com/ls/blog/bel/2584.html)" CreationDate="2017-02-11T18:04:37.357" UserId="92" />
  <row Id="6604" PostId="225" Score="0" Text="Pro zobragennja: necčodawno Kazakstan troxy [pidpravyw](//zbruc.eu/taxonomy/term/559) latinku." CreationDate="2018-04-08T14:02:54.273" UserId="585" />
  <row Id="517" PostId="227" Score="0" Text="Чи це є Ваш аргумент на користь того, що можна застосовувати це слово не в значенні [побачення](http://uk.wikipedia.org/wiki/Побачення) — чи ні? Поясніть, будь ласка. Якщо так, відредагуйте, будь ласка, Вашу відповідь, додавши це **явно**." CreationDate="2017-02-11T16:43:00.553" UserId="4" />
  <row Id="737" PostId="227" Score="1" Text="&quot;здибав з кумом&quot;, наприклад, у значенні, що не мав зустрітися зним (тобто не побачення), та раптово зустрів." CreationDate="2017-02-13T15:55:50.820" UserId="16" />
  <row Id="4096" PostId="232" Score="0" Text="_A dictionary of neologisms, published a few years ago_ sounds a bit sad, don't you think?" CreationDate="2017-07-27T19:02:27.610" UserId="1062" />
  <row Id="4102" PostId="232" Score="0" Text="@ata_zh, in the world of Internet and electronic communications publishing on papers is doomed to look slow and outdated, but that's what paper publishing is. Consider it a milestone mark :-)" CreationDate="2017-07-28T08:15:39.663" UserId="390" />
  <row Id="4107" PostId="232" Score="0" Text="what keeps NASU from making electronic dictionaries?" CreationDate="2017-07-29T08:01:29.850" UserId="1062" />
  <row Id="4140" PostId="232" Score="0" Text="@ata_zh I have no idea. You can try contacting them and persuading to consider this option :-) since we don't write books by hand anymore, there should be some electronic sources they could put online, I suppose." CreationDate="2017-07-31T10:39:54.500" UserId="390" />
  <row Id="525" PostId="233" Score="3" Text="&quot;Шановне панство&quot; теж можна часто зустріти." CreationDate="2017-02-11T17:54:09.243" UserId="326" />
  <row Id="2573" PostId="234" Score="2" Text="&quot;реп'яшки&quot; ще й як відображають суть терміну))" CreationDate="2017-03-13T11:04:12.173" UserId="484" />
  <row Id="764" PostId="238" Score="0" Text="Типове неформальне звертання до групи людей дещо різниться між регіонами України.&#xA;&#xA;_На заході_ переважно вживають слово &quot;**панове**&quot; і це вважається оптимальним звертанням до групи людей, до яких по окремості зверталися б на Ви. &#xA;В більш неформальних випадках можна вживати слово &quot;**народ**&quot; (скажімо попросити розступитися студентів під аудиторією, чи потіснитися людей у маршрутці).&#xA;&#xA;_В центральних і південних областях_ можуть частіше використовувати   в неформальній ситуації просто звертання &quot;**люди**&quot; або &quot;**колеги**&quot;." CreationDate="2017-02-13T18:25:39.853" UserId="448" />
  <row Id="533" PostId="243" Score="0" Text="@KyryloYatsenko same here. I've found a couple of forums with people discussing this matter:&#xA;[golos sokalshchyny](http://golossokal.com.ua/cikavo/kak-obrashhatsya-roditelyam-ty-ili-vy.html),&#xA;[maidan](http://maidan.org.ua/arch/mova/1109751486.html). Therefore, we can't say &quot;it isn't used at all&quot;. People there share their experience of using both approaches." CreationDate="2017-02-11T20:21:07.463" UserId="240" />
  <row Id="535" PostId="243" Score="0" Text="Серед видачі гугла на цю тему багато публічно доступних робіт посилається на  [Історія українського мовного етикету. Звертання](http://www1.nas.gov.ua/publications/books/catalog/2006/Pages/845.aspx).&#xA; також&#xA;[тут](http://old.philology.lnu.edu.ua/visnyk/56_1_2012/2012_56(1)_Strilec.pdf) з посиланням на роботу Миронюк говориться про те що подібне шанобливе звертання до батьків має тенденцію зменшуватися через &quot;зміну відносин з опікунських на партнерські&quot;, але поточний стан справ не цитується" CreationDate="2017-02-11T20:32:36.673" UserId="92" />
  <row Id="552" PostId="243" Score="0" Text="@Chizh I propose to convert that into an answer." CreationDate="2017-02-11T22:03:32.960" UserId="122" />
  <row Id="556" PostId="243" Score="2" Text="as for exact numbers I have [this](http://zbruc.eu/node/41931) but it's definitely offtopic :)" CreationDate="2017-02-11T22:59:59.210" UserId="92" />
  <row Id="1245" PostId="243" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, you're wrong. I recently saw a la-a-arge topic on Facebook. Most (10:1 or even 100:1) uses &quot;ти&quot;. Still, supporters of &quot;Ви&quot; **were definitely present** (those who call their own parents in this way and/or teach their children to refer them in this way). There were even combinations (like call &quot;ти&quot; when child is small and re-teach for &quot;Ви&quot; when child becomes teenager). (I also thought that &quot;Ви&quot; isn't used for parents nowadays, but...)" CreationDate="2017-02-17T21:26:32.947" UserId="4" />
  <row Id="4495" PostId="243" Score="0" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2635" CreationDate="2017-09-04T01:14:49.017" UserId="8" />
  <row Id="557" PostId="244" Score="0" Text="там де виріс я спільнокорінне [надибати](http://sum.in.ua/s/nadybaty) - сленгово-суржикове, використовується як перехідне дієслово у літературному значенні неперехідного" CreationDate="2017-02-12T00:16:02.090" UserId="92" />
  <row Id="545" PostId="246" Score="5" Text="Всі виглядають нормально, окрім `Велике спасибі` - здається, кращим варіантом є `велика подяка`. Ще є `красно дякую`" CreationDate="2017-02-11T21:26:08.243" UserId="122" />
  <row Id="594" PostId="250" Score="0" Text="Дякую. `післяурочний догляд` мені подобається набагато більше ніж `група продовженого дня`" CreationDate="2017-02-12T17:10:03.243" UserId="42" />
  <row Id="561" PostId="251" Score="0" Text="Гадаю, у контексті можна вживати просто **додаткове**, без заняття." CreationDate="2017-02-12T07:29:29.680" UserId="9" />
  <row Id="593" PostId="251" Score="0" Text="Стосовно `aftercare`, таке значення є одним із можливих переводів, але не єдиним можливим. Американці в повсякденному житті цим словом називають саме `післяурочний догляд` - різноманітні гуртки, позашкільне навчання тощо." CreationDate="2017-02-12T17:09:19.100" UserId="42" />
  <row Id="2730" PostId="252" Score="0" Text="+1 за _гвинтоліт_ :)" CreationDate="2017-03-15T20:50:29.923" UserId="311" />
  <row Id="580" PostId="253" Score="2" Text="Також спільнота [Словотвору](http://slovotvir.org.ua/words/kuky) вважає для cookies найкращим перекладом слово _реп'яшки_." CreationDate="2017-02-12T14:06:28.310" UserId="105" />
  <row Id="4741" PostId="257" Score="2" Text="«Цілком заміноло ѣ» — незовсім так. [Желехівка](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0), де використовувались літери І та Ї, використовувала на місці ѣ (а також Е в новозакритому складі — т.зв. нового ятя) літеру І чи Ї в залежності від того, чи здатна попередня приголосна пом'якшуватись: *лїки, сїм,* але *шість, білий.*" CreationDate="2017-10-05T16:57:30.977" UserId="1156" />
  <row Id="562" PostId="258" Score="3" Text="пропоную замінити твердження на Українську Вікіпедію: https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%87" CreationDate="2017-02-12T07:35:47.660" UserId="122" />
  <row Id="564" PostId="258" Score="0" Text="@SassaNF, прекрасна ідея. Я, чомусь, коли вчора проглядав всі три Вікіпедії, око за «[устав](http://uk.wikipedia.org/wiki/Устав)», «[півустав](http://uk.wikipedia.org/wiki/Півустав)», «[скоропис](http://uk.wikipedia.org/wiki/Скоропис)» не зачепилося, а чомусь за «гражданский шрифт» зачепилося. Треба змінити рос. на укр., згадати устав/півустав/скоропис, відповідно, перше вживання зміщується на XVI (друк) чи навіть XIV (письмо) ст. Там навіть картинки є, і ми маємо право їх вставляли, бо CC. Проте, на жаль, не маю зараз часу це зробити. Якщо відредагуєте чи створите нову відповідь, буду вдячний" CreationDate="2017-02-12T10:41:54.390" UserId="4" />
  <row Id="570" PostId="258" Score="0" Text="Графічна форма «ї» (з двома крапками) використовувалась у друкованих текстах указів Петра І у ролі малої літери «і». Скани викладені на Гугл: «Копии Его Царского Величества указов, состоявшихся в 1719 и в 1720 годах». У той час ще окрему літеру «й» було прибрано з правопису." CreationDate="2017-02-12T11:25:38.380" UserId="244" />
  <row Id="574" PostId="258" Score="0" Text="@Ukurainajin, на Google Books можете давати [пряме посилання](https://books.google.com.ua/books?id=Ob6OBQAAQBAJ&amp;printsec=frontcover). Це, здається, є прикладом використання одного з варіантів «гражданського шрифта» (що я згадував у відповіді). Але, як я потім помітив за підказкою Sassa NF, є й старіші вживання, аж до [IX](http://uk.wikipedia.org/wiki/Файл:Грецький_устав.gif)–[X](http://uk.wikipedia.org/wiki/Файл:Грецький_устав_10_ст.gif) ст (ну і ще [XIV](http://commons.wikimedia.org/wiki/File:LavrentyevskayaLetopis.jpg))." CreationDate="2017-02-12T12:00:50.623" UserId="4" />
  <row Id="565" PostId="269" Score="1" Text="Добра розгорнута відповідь! Добре розкрито зміст слова `Application`, але було б добре, якби Ви надали посилання (цитати) до опису слова `Desctop`. Слово `стільниковий` в мене стійко асоціюється з `стільниковий зв'язок`. `Компʼютерний - найпоширеніший за використанням термін` - більше скидається на суб'єктивну думку (принаймі без посилань)." CreationDate="2017-02-12T10:55:20.907" UserId="55" />
  <row Id="1133" PostId="269" Score="0" Text="Ще одне важливе зауваження.&#xA;&#xA;Окремо розрізняють *desktop* і *laptop* як категорію пристроїв, але **не** розрізняють *desktop application* і *laptop application*, бо на них запускаються одні й ті самі операційні системи.  Натомість окремо вирізняють *mobile application*, бо там дійсно інша ОС, а також *web application*, бо запускається всередині бравзера (який може бути запущений як на *desktop*, так і на *laptop*, так і на *mobile*).&#xA;&#xA;Таким чином, *desktop application* є архаїзмом і не варто перекладати його (*desktop*) взагалі." CreationDate="2017-02-16T15:50:17.067" UserId="36" />
  <row Id="1882" PostId="269" Score="1" Text="Про &quot;додаток&quot; ви пишете, що це &quot;Не є калькою з англійської, а виступає як органічний термін української мови.&quot;, але не зазначаєте, що це калька з російського &quot;приложение&quot; і теж зроблена без розуміння змісту, бо рос. &quot;приложение&quot; має кілька значень (прикладная математика, приложение к документу), в той час я додаток є прямим перекладом другого, неправильного в контексті прикладних програм, значення (в укр. кажемо додаток до документа, але не додаткова математика)" CreationDate="2017-03-01T11:02:54.753" UserId="553" />
  <row Id="1901" PostId="269" Score="0" Text="@Miroshko Для мене це лише співпадіння, що це збігається якось зі словом &quot;приложение&quot;. Тут `додаток` - це переклад англійського слова `extension`, яке широко використовується для чогось, що встановлюється на вже готову платформу. Можна було б перекласти як `розширення`, але особисто мені `додаток` звучить краще, та й використовується на порядки частіше." CreationDate="2017-03-01T14:13:24.490" UserId="404" />
  <row Id="1927" PostId="269" Score="1" Text="extension не є синонімом application, це два окремі класи програм (extension – розширює, application – застосовується. Browser extension не можна назвати browser application, а Powerpoint ніхто не назве extension, бо це не розширення іншого ПЗ, операційної системи тощо). Єдиний зв'язок — через російську, де вони перекладаються омонімом &quot;Приложение&quot;. Хоча варто відмімити, що росіяни теж переважно вважають, що &quot;приложение&quot; &quot;прилагается&quot; до ОС, а не &quot;прикладывается&quot; для розв'язання задачі (пор. &quot;приложение силы к телу&quot;), думаю, ця плутатина і є причиною існування &quot;додатку&quot; в українській." CreationDate="2017-03-01T16:21:08.017" UserId="553" />
  <row Id="1934" PostId="269" Score="0" Text="@Miroshko Я в чомусь з вами згоден, слово в даному випадку суперечливе. Додав коментар про це у свою відповідь." CreationDate="2017-03-01T17:00:57.733" UserId="404" />
  <row Id="3281" PostId="269" Score="1" Text="На мій погляд аплікація та додаток - найгірші варінти" CreationDate="2017-04-18T11:12:30.797" UserId="948" />
  <row Id="590" PostId="272" Score="4" Text="Looking at this picture I have the feeling that _Lord of the Rings_ should have been translated as _Володар Обручок_ :)" CreationDate="2017-02-12T15:50:20.383" UserId="311" />
  <row Id="586" PostId="274" Score="2" Text="Я не розумію з чого Ви зробили висновок, що краще «до банку». (1) «у напрямі міста, села, селища» — ні; (2) «дію чи перебування в чомусь» — ні (це взагалі про місцевий відмінок вже); (3) «супроводжується ще додатковими поясненнями» — ні; (4) «рух або дію скеровано до предметів, середовищ або мовиться про абстрактні поняття» — незрозуміло. Тобто мені особисто Б. А.–Д. тут не допоміг (хоча, може, я його просто не так читаю)." CreationDate="2017-02-12T14:44:13.573" UserId="4" />
  <row Id="589" PostId="274" Score="1" Text="Ви маєте рацію. Він не дає прямої відповіді, як краще в даному випадку. Тому це я невірно підсумував." CreationDate="2017-02-12T15:42:34.043" UserId="244" />
  <row Id="581" PostId="278" Score="0" Text="Дуже цікаво, що перший. Я стикався з відразою до першого варіанту й нормальним сприйняттям другого, тому перевчився на другий варіант." CreationDate="2017-02-12T14:16:00.610" UserId="49" />
  <row Id="582" PostId="278" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, цікаво, у мене в родині дідусь (з Криворіжжя) використовує завжди перший варіант." CreationDate="2017-02-12T14:22:56.647" UserId="390" />
  <row Id="2775" PostId="278" Score="1" Text="Назва питання не передає суть питання, виникає враження, що питання про вживання давноминулого часу взагалі (а це питання обговорюється [тут](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/384/)) Варто перейменувати його якось, щоб було зрозуміло, що питання саме про &quot;була ходила&quot; vs &quot;ходила була&quot;. Пропозиція від Sasha: «Про порядок слів у давноминулому часі (в сучасній українській мові)» Я б взагалі очевидно назвав: «Чи є різниця між &quot;була ходила&quot; і &quot;ходила була&quot;? (давноминулий час)»" CreationDate="2017-03-17T09:56:38.337" UserId="49" />
  <row Id="2785" PostId="278" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, слушне зауваження, перейменувала." CreationDate="2017-03-17T15:23:57.823" UserId="390" />
  <row Id="584" PostId="279" Score="0" Text="В іспанській використовується іменник &quot;ordenador&quot;, утворений від дієслова &quot;ordenar&quot; - організовувати/впорядковувати/наказувати/давати команду. Щоправда, слово &quot;computador(a)&quot; - &quot;комп'ютер&quot; в них теж є у словнику. В німецькій є іменник &quot;Rechner&quot;, утворений від дієслова &quot;rechnen&quot; - обчислювати/рахувати." CreationDate="2017-02-12T14:40:54.607" UserId="390" />
  <row Id="1499" PostId="281" Score="1" Text="Japanese teacher about his experience of learning Ukrainian in Kyiv: [У розмові зі мною кияни переходять на українську](https://hromadskeradio.org/programs/rankova-hvylya/u-rozmovi-zi-mnoyu-kyyany-perehodyat-na-ukrayinsku-yaponec-hirosi-kataoka)" CreationDate="2017-02-21T17:30:55.297" UserId="69" />
  <row Id="4724" PostId="281" Score="0" Text="@P. Vovk Прошу змінити прийняту відповідь. Вважаю що моя відповідь більш арґументовна, дивіться деталі у самій відповіді" CreationDate="2017-10-04T21:48:40.940" UserId="331" />
  <row Id="4725" PostId="281" Score="0" Text="@piznajko as you see, I wasn't interested in any city located in the Western Ukraine. I'm fully aware that they're much more Ukrainian speaking than Kyiv. What I needed was the answer to my question, not a story about the other city. Why do you point out Lviv? Why not Ternopil, Frankivsk, or any other city in the Western Ukraine. As far as I know, Lviv is much more Russian speaking right now than T or F. I was interested if it would be possible to practice Ukrainian in Kyiv and Kyiv only, and s0nata gave me a good answer. I have already checked it. She was absolutely right about this city." CreationDate="2017-10-04T22:29:27.247" UserId="240" />
  <row Id="595" PostId="282" Score="2" Text="ваше питання дуже розфокусоване. Підзапитання &quot;У яких іще мовах відрізняються фрази `Я тебе люблю` і `Я тебе кохаю`?&quot; взагалі не стосується української мови (хоча є досить цікавим), тож не є релевантним для цього сайту." CreationDate="2017-02-12T17:54:27.550" UserId="390" />
  <row Id="597" PostId="282" Score="3" Text="Згоден. Це підзапитання не стосується теми, але, можливо, хтось принагідно поділиться знаннями з цього приводу, відповідаючи на основне запитання." CreationDate="2017-02-12T18:00:14.247" UserId="352" />
  <row Id="672" PostId="282" Score="0" Text="Заради справедливості треба сказати, що в англійській мові для людських почуттів використовується й &quot;like&quot;. Достатньо в Google написати запит `I like you but I don't love you`" CreationDate="2017-02-13T02:29:54.103" UserId="7" />
  <row Id="735" PostId="282" Score="0" Text="&quot;Люблю тебе, моя кохана&quot; - співають [Дзідзьо](https://uk.wikipedia.org/wiki/DZIDZIO) у пісні [&quot;108&quot;](https://www.youtube.com/watch?v=gajKZUL4yek)" CreationDate="2017-02-13T15:48:57.697" UserId="16" />
  <row Id="13094" PostId="282" Score="0" Text="Кохання, на відміну від любові, включає пристрасть. У словнику Б. Грінченка кохання це:&#xA;&#xA;1. любов, любовна пристрасть;&#xA;2. улюблений предмет, коханий або кохана;&#xA;3. виховання, плекання, вирощування (дітей, тварин, рослин)" CreationDate="2024-03-21T22:05:35.063" UserId="2207" />
  <row Id="655" PostId="284" Score="0" Text="Чекаю коли вже настане час і відкинуть оці імперські закидони про запозичення з польської, німецької, або російської такі прадавні корені. Може, Фасмеру язик не повертався? А ну, задам питання." CreationDate="2017-02-12T22:53:57.900" UserId="122" />
  <row Id="659" PostId="284" Score="0" Text="@SassaNF, я просто припустив (якщо немає в східного сусіда — то може є в західного… є… раз є — то, значить, або запозичення, або спільне слово). Фасмера насправді і росіяни «звинувачують», що в нього «занадто все запозичене»; але все ж певною мірою авторитет. [Отут](http://ukrainian.stackexchange.com/a/291/4) іншу гіпотезу висувають; до речі, Я. Рудницький теж вважає, що це з [СВН](http://uk.wikipedia.org/wiki/Середньоверхньонімецька_мова) (або безпосередньо, або через поляків)." CreationDate="2017-02-12T23:11:59.557" UserId="4" />
  <row Id="601" PostId="285" Score="2" Text="Для суто ділових стосунків я вживаю &quot;З повагою, &quot; і важаю, що цього достатньо. &quot;На все добре&quot; або &quot;Бажаю успіху&quot; в залежності від контексту стосунків та поточного перебігу подій можуть бути трактовані інакше ніж Ви очикуєте." CreationDate="2017-02-12T18:04:51.240" UserId="55" />
  <row Id="613" PostId="285" Score="0" Text="Згоден. &quot;З повагою&quot; досить розповсюджений варіант і якійсь альтернативний я навіть не можу підібрати. Хібашо &quot;Завжди ваш&quot;, але це вже менш нейтрально.  Також згадав &quot;З найкращими побажаннями&quot;. Теж досить нейтральний варіант." CreationDate="2017-02-12T18:50:39.287" UserId="243" />
  <row Id="619" PostId="285" Score="1" Text="Свого часу мав доступ до офіційного листування одного з міністерств України, всілякі там запити і внутрішні листи між відомствами і відділами. Переважали такі закінчення: `З повагою`, `З глибокою пошаною`, `наперед дякую`." CreationDate="2017-02-12T19:17:22.637" UserId="395" />
  <row Id="621" PostId="285" Score="0" Text="@user1264176, &quot;наперед дякую&quot;, так само як і &quot;дякую за швидку відповідь&quot; в перекладі з ділової мови означає &quot;мені це конче треба, благаю, зроби це&quot;." CreationDate="2017-02-12T19:34:16.847" UserId="55" />
  <row Id="623" PostId="285" Score="1" Text="@Gluttton не заперечую. Просто даю статистику, тому і написав коментарем, а не відповіддю. Стосовно нейтральності - `З повагою`, як на мене, найкращий варіант." CreationDate="2017-02-12T19:45:46.003" UserId="395" />
  <row Id="599" PostId="286" Score="5" Text="Питання цікаве, але хіба це стосується української мови? Адже в українській мові однозначно — «Київ». Це вже питання про англійську: за якими принципами вони запозичують, наскільки та і яких саме сферах в них поширені варіанти Kiev і Kyiv та чому вони не змінюють на Kyiv остаточно." CreationDate="2017-02-12T18:02:01.697" UserId="4" />
  <row Id="604" PostId="286" Score="1" Text="Але цікаво, які саме аргументи наводити при цьому. Адже не всі іноземці живуть у двомовній країні після розпаду імперії. Я спілкувався з німцями та американцями. Вони взагалі не розуміють, чому в нас тут така заплутана ситуація з мовою, друкованими виданнями, озвученням фільмів, Церквою. У них такого просто немає." CreationDate="2017-02-12T18:10:48.250" UserId="352" />
  <row Id="608" PostId="286" Score="1" Text="Інколи вживають й варіант з Kyyiv, я ж методично пояснюю, що правильно вживати саме український варіант, а вживання застарілого &quot;Kiev&quot; може бути шкідливим для здоров’я" CreationDate="2017-02-12T18:35:57.480" UserId="7" />
  <row Id="606" PostId="289" Score="0" Text="Власне, я таки примудрився знайти «Етимологічний словник української мови» — і там на ст. 424 написано, що кермо — це від слова «корма» (а «кермувати» — від «кермо» *під впливом* «керувати»). Тож, на жаль, -1." CreationDate="2017-02-12T18:31:52.453" UserId="4" />
  <row Id="607" PostId="289" Score="1" Text="@Sasha Я написав про це відповідь - і я помилявся :) Вибачаюся перед усіма, хто проголосував за неї. Зверніть увагу - там ке́рма, слова &quot;кермо&quot; там немає." CreationDate="2017-02-12T18:33:24.237" UserId="49" />
  <row Id="609" PostId="289" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, так, але після «ке́рми» там відразу «кермо́», «кермови́й», «кермува́ти». Тобто, по-моєму, якраз у Вас все правильно. (Я припускаю, що «[ке́рма](http://sum.in.ua/s/kerma)» — це однокорінне слово, що на момент написання словника вважалося більш літературним, але зараз стало менш вживаним.)" CreationDate="2017-02-12T18:37:48.170" UserId="4" />
  <row Id="610" PostId="289" Score="1" Text="@Sasha - Там відбулася контамінація «кéрма» та «керувати», та це не принципово, зв’язок із «керувати» важливіший, до того ж у «кермó» наголос такий, як і в інших _віддієслівних_ іменників з суфіксом -мó." CreationDate="2017-02-12T18:39:33.733" UserId="66" />
  <row Id="612" PostId="289" Score="0" Text="Yellow Sky, так в тому-то й справа, що за словником (якщо він, звісно, правий) «ке́рма» **не** пов'язане з «керувати»/«kierować»/«kehren» (а з «кормою»). А «керувати» лише вплинуло на **форму**, народивши дієслово «кермувати» — хоча **корінь** його теж, по суті, є нащадком «корми». Тобто і «ке́рма», і «кермо́», і «кермува́ти» є нащадками саме **«корми́»** (а «керування» лише сприяло появі форми «кермува́ти» і, можливо, «кермо́» — але аж ніяк не кореня). Чи я щось помилково інтерпретую (я не спеціаліст, щойно вперше той словник побачив)?" CreationDate="2017-02-12T18:46:27.853" UserId="4" />
  <row Id="649" PostId="290" Score="0" Text="Цікаво! Я вважав, що хробак - це обов'язково личинка комахи. Грінченко подає як синонім черв'яка." CreationDate="2017-02-12T22:35:21.647" UserId="122" />
  <row Id="615" PostId="291" Score="0" Text="хіба &quot;дерь-мо&quot; це українське слово?" CreationDate="2017-02-12T18:59:58.187" UserId="390" />
  <row Id="618" PostId="291" Score="1" Text="Дуже цікава відповідь. Але було б добре, якби Ви підкріпили її хоч якимось джерелами. Наприклад, друге — це Ваша особиста версія, чи ні? (Якщо ні — скажіть, звідки вона, якщо так — покажіть, наприклад, де можна прочитати про індоєвропейську основу *кърм* і її значення.)" CreationDate="2017-02-12T19:15:21.123" UserId="4" />
  <row Id="639" PostId="291" Score="0" Text="@s0nata: йдеться про *походження* слова, тобто про ті часи, коли українська мова ще не виділилася із загальнослов'янської. Слово &quot;дерьмо&quot;, як пишуть етимологічні словники, походить від кореня &quot;дерти, драти&quot;, який є і в українській мові." CreationDate="2017-02-12T21:31:41.657" UserDisplayName="user369" />
  <row Id="644" PostId="291" Score="1" Text="@Sasha: NB: *відповідатиму по частинах, бо інтерфейс не дозволяє довгі тексти:( *&#xA;1) власне основу *kъrma* згадує і словник Фасмера, і словник Черних (на статтях &quot;корма&quot;)&#xA; http://www.slovorod.ru/etym-chernykh/_pdf/russ-hist-etym-chernykh-1.pdf&#xA;http://starling.rinet.ru/cgi-bin/query.cgi?basename=\data\ie\vasmer&amp;root=config&amp;morpho=0 (тут в пошуковик треба ввести слово &quot;корма&quot;)&#xA;Черних припускає, що воно може походити від кореня ker - різати, Фасмер припускає, що воно може бути пов'язане з грецьким kormos - колода (а я в цьому бачу те ж таки &quot;зрізане дерево&quot;)." CreationDate="2017-02-12T22:07:49.830" UserDisplayName="user369" />
  <row Id="645" PostId="291" Score="1" Text="@Sasha: 2) Словник Старостіна теж у статті про індоєвропейську основа *ker* (&quot;різати&quot;) вказує на англійське &quot;harm&quot;, тобто основа *ker* можа набути *m*&#xA;http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?single=1&amp;basename=%2fdata%2fie%2fpokorny&amp;text_number=+929&amp;root=config&#xA;Індоєвропейський лексикон Pokorny теж згадує основу *ker* у значенні &quot;to cut&quot;&#xA;https://lrc.la.utexas.edu/lex/semantic/field/PA_CU&#xA;Той же ж таки Фасмер на статті &quot;крома́&quot; (тобто &quot;кроме&quot;, &quot;відокремлене&quot;) теж згадує балтські і германські корені *(s) krm* у значенні &quot;різати, ранити, кусати&quot;" CreationDate="2017-02-12T22:09:22.140" UserDisplayName="user369" />
  <row Id="646" PostId="291" Score="1" Text="@Sasha: 3) Ланцюжок про *корму* як щось *відрізане* я побачив в оцій ненауковій статті http://otrok-ua.ru/ru/sections/art/show/o_proiskhozhdenii_oblakov.html&#xA;Але перевірив це припущення по словникам, і бачу, що це досить ймовірний зв'язок: ker(m)=різати =&gt; корма." CreationDate="2017-02-12T22:11:07.760" UserDisplayName="user369" />
  <row Id="653" PostId="291" Score="0" Text="@Serhii, то навіщо Ви це тут пишете — додайте це у відповідь. Чи Ви просто не хочете її ускладнювати?" CreationDate="2017-02-12T22:49:32.417" UserId="4" />
  <row Id="624" PostId="293" Score="0" Text="Було б мабудь цікаво. Просто ті джерела, що знаходив я не розрізняють ці слова за смислом." CreationDate="2017-02-12T19:48:49.297" UserId="243" />
  <row Id="630" PostId="293" Score="2" Text="@AlexSodin, ну, з точки зору [СУМ](http://sum.in.ua/s/cherv.jak)-[11](http://sum.in.ua/s/khrobak), це не повні синоніми." CreationDate="2017-02-12T20:50:39.013" UserId="4" />
  <row Id="650" PostId="293" Score="0" Text="@Sasha в якому місці не синоніми? У обох слів є значення &quot;личинка&quot;, та у хробака зазначено, що те ж саме, що й черв'як..." CreationDate="2017-02-12T22:38:32.783" UserId="122" />
  <row Id="651" PostId="293" Score="1" Text="@SassaNF, у черв'яка ще є «4. Зубчасте колесо…», у хробака ще є «4. перен., діал. Маленька дитина». Крім того, не знаю, наскільки це суттєво, але все ж «черв'як» першим подає все ж черв'як, а у «хробака» першим йде саме гусінь («личинка комах, яка живе в землі»)." CreationDate="2017-02-12T22:43:10.810" UserId="4" />
  <row Id="680" PostId="293" Score="1" Text="@Sasha До &quot;зубчатого колеса&quot;: &quot;черв'як&quot; використовується у назві &quot;черв'ячна передача&quot; - https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%B2'%D1%8F%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D1%87%D0%B0" CreationDate="2017-02-13T08:45:41.707" UserId="76" />
  <row Id="4753" PostId="293" Score="0" Text="Наявність слова в праслов'янській необов'язково свідчить про його збереження в українській протягом усього часу — скажімо, слово могло зникнути в українській і перезапозичитися з російської." CreationDate="2017-10-05T22:00:13.170" UserId="1156" />
  <row Id="617" PostId="294" Score="0" Text="чи варто витрачати сили саме на це?" CreationDate="2017-02-12T19:06:53.037" UserId="92" />
  <row Id="622" PostId="294" Score="0" Text="@Chizh ввічливість і наполегливість не завжди вимагають багато сил, іноді вони просто стають приємною звичкою. Здебільшого це стається тоді, коли бачиш результати своєї діяльності.&#xA;В принципі, можна тиснути на державу, щоби вона цим щільніше займалася, але в цілому завжди краще просто мати свою позицію, що базується на конкретних знаннях, і провадити її доступними методами." CreationDate="2017-02-12T19:34:19.170" UserId="240" />
  <row Id="733" PostId="297" Score="0" Text="Щодо &quot;Наперед дякую...&quot;, то це навіть якось без поваги (знаю, що зробиш, адже не куди не подінешся)&#xA;Ось що кажуть стосовно аналогічного підпису в англійській [&quot;Thank you in advance&quot;](http://ell.stackexchange.com/questions/666/thank-you-in-advance-how-to-replace)" CreationDate="2017-02-13T15:32:59.243" UserId="16" />
  <row Id="1297" PostId="297" Score="1" Text="@bv., йой, як давно я писав те запитання №666 :)" CreationDate="2017-02-19T02:28:19.750" UserId="8" />
  <row Id="625" PostId="298" Score="0" Text="Додамо до питання Грузію (Сакартвело) і Фінляндію (Суомі). Думаю, не треба, якщо для китайців, фіннів і грузинів ці назви не є образливими." CreationDate="2017-02-12T20:19:58.657" UserId="240" />
  <row Id="632" PostId="298" Score="1" Text="На аудіо вимовляють 中华 «Zhōnghuá», а не 中国 «Zhōngguó», ці два слова рівнозначні, та останнє вживається частіше в значенні «Китай». Перше вживається в основному в назві КНР." CreationDate="2017-02-12T20:53:30.307" UserId="66" />
  <row Id="637" PostId="298" Score="0" Text="На мою думку одним з прикладів є заміна назви &quot;Білорусія&quot; на &quot;Біларусь&quot;" CreationDate="2017-02-12T21:12:18.017" UserId="243" />
  <row Id="638" PostId="298" Score="0" Text="чи `Білорусія` колись було усталеною назвою в українській мові? я вважаю що ні, хіба що у суржику" CreationDate="2017-02-12T21:16:41.340" UserId="92" />
  <row Id="652" PostId="298" Score="0" Text="@P.Vovk - Схоже, що для Грузії така назва все ж видається непідходящою, у 2011 році Міністерство закордонних справ Грузії [висловило прохання](http://www.rbc.ru/politics/27/06/2011/5703e8f39a79477633d34a78) до всіх країн світу називати їхню державу — Джорджією (Georgia), на англійський манер." CreationDate="2017-02-12T22:44:11.490" UserId="66" />
  <row Id="654" PostId="298" Score="0" Text="@YellowSky &gt;Думаю, не треба, якщо для китайців, фіннів і грузинів ці назви не є образливими.&#xA;Будь ласка, не поширюйте тут посилання на російські медіа: &#xA;а) їх не всі розуміють.&#xA;б) вони занадто часто брешуть." CreationDate="2017-02-12T22:50:56.900" UserId="240" />
  <row Id="669" PostId="298" Score="2" Text="До речі, а чи не спробувати примінити правило до Швейцарії?" CreationDate="2017-02-13T00:02:42.283" UserId="122" />
  <row Id="1191" PostId="298" Score="1" Text="Додам що Німеччина англійською Germany, французькою Allemagne, іспанською Alemania, німецькою Deutchland і вони не переймаються." CreationDate="2017-02-17T14:20:54.960" UserId="69" />
  <row Id="671" PostId="299" Score="0" Text="@SassaNF - А що не так? В Кот-д’Івуарі офіційна мова французька. А Кабо Верде вас не зацікавило? Бо це ж португальський вираз, португальська – офіційна мова Кабо Верде." CreationDate="2017-02-13T00:40:07.293" UserId="66" />
  <row Id="673" PostId="299" Score="0" Text="Так у тому й штука, що &quot;офіційна мова&quot;, а не &quot;тамтешня&quot;. В Індії ціла купа &quot;тамтешніх&quot; мов, і декілька офіційних. В Кот-д'Івуарі теж мешкає ціла купа племен зі своїми мовами - до того ж, їх географія відрізняється від Європейського поділу континенту. Ба навіть в Швейцарії 5 офіційних мов і 5 офіційних назв країни. А запозичують одну. За якою ознакою? Тут, думаю, ознак більше однієї." CreationDate="2017-02-13T07:36:22.870" UserId="122" />
  <row Id="679" PostId="299" Score="2" Text="@SassaNF - В Україні теж багато мов, та офіційна одна, і що з того? В Кот-д’Івуарі не менш як 78 тамтешніх мов, та при населенні в 24 млн найбільшою мовою, бауле, говорить не більше 2–3 млн людей, не думаю, що там нею друкують книжки, Біблію переклали на бауле лише в 1998 році. Французькою ж там навчають у школах і вона є там лінгва франка, там усі її знають, тому ваш протест відхилено. І до вашого відома, в Швейцарії 4, а не 5 офіційних мов, а в Індії 2 – гінді й англійська, при цьому десь половина населення, а це не менше 600 млн душ, не знають жодної з них – ці ваші приклади тут ні до чого." CreationDate="2017-02-13T08:38:25.927" UserId="66" />
  <row Id="661" PostId="303" Score="0" Text="не зовсім зрозуміло, на яке саме питання з наявних чотрирьох ви хотіли би отримати відповідь" CreationDate="2017-02-12T23:40:34.027" UserId="92" />
  <row Id="662" PostId="303" Score="0" Text="Програма-максимум - розгорнута відповідь, яка заторкне всі вказані проблеми. Програма-мінімум - хоч одне з них." CreationDate="2017-02-12T23:42:53.420" UserId="122" />
  <row Id="665" PostId="303" Score="0" Text="можливо за [цим посиланням](http://www.nativlang.com/linguistics/historical-linguistics-lessons.php) ви знайдете відомості, які можуть слугувати наводкою у пошуку відповіді на перше запитання." CreationDate="2017-02-12T23:52:05.067" UserId="92" />
  <row Id="677" PostId="305" Score="0" Text="ну, щоб &quot;забули&quot;, треба, щоб на його місці існували інші синоніми, я так розумію. Дякую за спробу, я зараз напишу свою відповідь, яку не маю наміру приймати, а лише як зразок звідки хочу відштовхнутись у цьому питанні." CreationDate="2017-02-13T08:13:52.947" UserId="122" />
  <row Id="675" PostId="307" Score="0" Text="Shouldn't you also add examples `Яна та Юрко`, `Оксана та Євген`, which to my mind are equally good? Or is there a rule that actually forbids this? The examples you gave could be emphasizing the difference between the use of `і` and `й`, but should not be read as precluding the use of `та`." CreationDate="2017-02-13T07:42:06.710" UserId="122" />
  <row Id="678" PostId="307" Score="1" Text="@SassaNF - Haven't I written that `та` can be used &quot;in any of the abovementioned cases&quot;?" CreationDate="2017-02-13T08:21:18.687" UserId="66" />
  <row Id="698" PostId="307" Score="0" Text="At the beginning of the sentence you should use &quot;i&quot; not only before consonants but also before **я ю є ї й**." CreationDate="2017-02-13T11:45:33.450" UserId="240" />
  <row Id="739" PostId="307" Score="0" Text="@P.Vovk - If a sentence begins with letters **я ю є ї й**, thiat means it begins with a consonant _sound_, and in my answer it is &quot;Use `i`: - At the beginning of a sentence before a consonant sound&quot;." CreationDate="2017-02-13T16:08:27.903" UserId="66" />
  <row Id="740" PostId="307" Score="0" Text="@yellow sky i suppose for a non-native speaker it would be a problem to distinguish between consonants and consonant sounds. Therefore, your answer is a right one, but not clear enough for a foreigner." CreationDate="2017-02-13T16:11:37.507" UserId="240" />
  <row Id="686" PostId="313" Score="2" Text="У Вас корисне джерело перекладів, я додав його в [список на ме́ті](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/a/56/4). До речі, [`так як`](http://ukrainian.stackexchange.com/q/43/4) вважається русизмом, рекомендую виправити (а якщо в Вас інша думка з цього приводу, то додати її в те питання)." CreationDate="2017-02-13T09:50:33.370" UserId="4" />
  <row Id="688" PostId="313" Score="3" Text="Щодо Друпал як джерело перекладів&#xA;Направив всі запитання на даний ресурс звідтіля. Якщо бачитиме в тому джерелі помилки - будемо вдячні за виправлення.&#xA;Друпал переклад наразі перший серед усіх мов, а це не завжди було досягнуто якістю. З цим ми зараз намагаємось дати собі раду." CreationDate="2017-02-13T09:57:19.527" UserId="429" />
  <row Id="742" PostId="319" Score="0" Text="Немає нічого поганого в тому, що ви перекладаєте це слово за допомогою транскрипції. Адже він по-суті є вузькоспеціалізованим технічним терміном, а отже, сфера його використання обмежена та розрахована на професійне коло людей (розробників), для яких він має означення та є зрозумілим." CreationDate="2017-02-13T16:38:22.220" UserId="222" />
  <row Id="743" PostId="319" Score="0" Text="в інтерфейсі він не названий форматером, в цьому саме. Це слово використовується в інших місцях. Я мав на меті показати, як воно працює, щоб внести смисли" CreationDate="2017-02-13T16:49:44.320" UserId="429" />
  <row Id="710" PostId="321" Score="1" Text="шито під ковдру?" CreationDate="2017-02-13T12:14:55.333" UserId="9" />
  <row Id="777" PostId="321" Score="0" Text="До речі, як я зазначив у постскриптумі до [своєї відповіді](http://ukrainian.stackexchange.com/a/354/4), «наліжник» подано в укр.-рос. словнику Ізюмова саме як «пододеяльник» — тож один з Ваших варіантів навіть словниковий." CreationDate="2017-02-13T19:10:04.670" UserId="4" />
  <row Id="6537" PostId="323" Score="0" Text="This question was asked in English from the perspective of non-native speaker, so answers that do not contain English section are useless." CreationDate="2018-04-05T05:34:43.540" UserId="8" />
  <row Id="695" PostId="324" Score="0" Text="Тоді форматер взагалі не підходить" CreationDate="2017-02-13T11:40:21.550" UserId="429" />
  <row Id="1873" PostId="324" Score="0" Text="Тому що форматування в контексті магнітних дисків це зовсім не formatter, про який мається наувазі в запитанні&#xA;Formatter виконує роль відображення, дизайну виводу інформації" CreationDate="2017-03-01T09:23:40.170" UserId="429" />
  <row Id="717" PostId="333" Score="0" Text="Дякую. Я теж марно намагалася знайти однозначну відповідь щодо врегулювання питання. Тому й звернулася за допомогою. Ще трапилась стаття (Вознюк Г.  Термінологічна орфографія: трансакція чи транзакція? / Геннадій Вознюк, Ірина Ментинська // Вісник Нац. ун-ту «Львівська політехніка». Серія «Проблеми української термінології» – 2012. – № 733. – С. 6–9.), де автори викладають свою аргументацію за вживання саме терміну &quot;транСакція&quot;. Посилання на статтю: [http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk733/TK_wisnyk733_1_voznjuk_mentynska.htm]." CreationDate="2017-02-13T12:58:33.503" UserId="435" />
  <row Id="725" PostId="333" Score="0" Text="[link] (http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk733/TK_wisnyk733_1_voznjuk_mentynska.htm)" CreationDate="2017-02-13T13:15:32.810" UserId="435" />
  <row Id="727" PostId="333" Score="0" Text="@Oksana Gubrenko заперечу цим науковцям наступним посиланням: [r2u - транз](http://r2u.org.ua/s?w=транз*&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on)" CreationDate="2017-02-13T13:22:03.977" UserId="240" />
  <row Id="772" PostId="333" Score="0" Text="наскільки я зрозуміла, головний аргумент цих науковців на користь &quot;транСакція&quot; базується на словотворному аспекті (префіксоїд транс-, а не транз-), на відміну від слів &quot;транзит&quot;, &quot;транзистор&quot; (за Вашим посиланням), де &quot;транз&quot; - частина кореня." CreationDate="2017-02-13T18:53:42.857" UserId="435" />
  <row Id="773" PostId="333" Score="0" Text="@OksanaGubrenko Origin and Etymology of transistor: transfer + resistor; from its transferring an electrical signal across a resistor. Я не те щоб кажу, що це саме те, але в англійській мові всі ті решта слів так і читаються, з &quot;с&quot;. А транзакція читається з &quot;з&quot;. То навіщо тут все упорядковувати, якщо там не упорядковано? Українська ж більше спрямована на милозвучність, не на впорядкування звуків." CreationDate="2017-02-13T19:00:08.583" UserId="240" />
  <row Id="7853" PostId="333" Score="0" Text="@P.Vovk [Webster’s New World College Dictionary](https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/transaction) подає чотири варіанти транскрипції два із /z/, і два з /s/ : /trænˈzækʃən ; tranzakˈshən ; trænˈsækʃən ; transakˈshən/" CreationDate="2018-10-21T18:34:03.530" UserId="311" />
  <row Id="7857" PostId="333" Score="0" Text="@Idolon as for me, there's no reason to go further than the first and the most wide used one." CreationDate="2018-10-22T12:30:23.553" UserId="240" />
  <row Id="734" PostId="341" Score="3" Text="Як щодо правила написання слів іншомовного походження з українського правопису, що я навів?" CreationDate="2017-02-13T15:46:35.143" UserId="326" />
  <row Id="1466" PostId="341" Score="2" Text="Але ця табличка транслітерації **для власних назв** (точніше — для [«назв юридичних і фізичних осіб та їхніх адрéс»](https://web.archive.org/web/20071026160210/http://www.sdip.gov.ua/t/docman/binary/trans/03ND123.doc)), а не універсальна." CreationDate="2017-02-21T10:23:31.017" UserId="4" />
  <row Id="3826" PostId="342" Score="0" Text="Іще Теодор/Феодор/Федір — те саме значення." CreationDate="2017-05-29T09:12:37.507" UserId="4" />
  <row Id="4667" PostId="342" Score="0" Text="Зауважу, «Дорош» принаймні в радянські роки використовувався й офіційно в документах (кажу як онук Василя Дорошовича), то й не таке вже й просторічне." CreationDate="2017-09-30T18:54:23.257" UserId="1156" />
  <row Id="746" PostId="343" Score="0" Text="Українська Вікіпедія містить розлогу статтю [Українські прізвища](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%BF%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%89%D0%B0#.D0.86.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.BD.D1.96_.D0.B2.D1.96.D0.B4.D0.BE.D0.BC.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.96) на цю тему." CreationDate="2017-02-13T17:31:05.060" UserId="8" />
  <row Id="799" PostId="345" Score="1" Text="можливо [сюжети](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%80%D1%96%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0) з грецької міфології стануть у нагоді" CreationDate="2017-02-13T20:47:50.753" UserId="92" />
  <row Id="800" PostId="346" Score="0" Text="Можете навести приклад в контексті? (Наприклад, може, вистачить просто [«розбірливий» (2)](http://sum.in.ua/s/rozbirlyvyj).)" CreationDate="2017-02-13T20:50:16.530" UserId="4" />
  <row Id="4670" PostId="346" Score="1" Text="На правах особистої словотворчості: «людинопридатний», «машинопридатний». Не підтверджено мовною практикою." CreationDate="2017-09-30T20:10:20.447" UserId="1156" />
  <row Id="748" PostId="347" Score="1" Text="А Hobbit'а видавали-видавали як &quot;Гобіта&quot; а кіно випустили під назвою &quot;Хобіт&quot;." CreationDate="2017-02-13T17:45:07.413" UserId="69" />
  <row Id="749" PostId="347" Score="1" Text="@Artemix бо кінозали менше переймаються стилем, вони намагаються задовольнити маси, а книжники завжди докопуються до деталей." CreationDate="2017-02-13T18:02:03.373" UserId="240" />
  <row Id="752" PostId="347" Score="3" Text="@Artemix - «Hobbit», як пише сам Толкін, – це англійське слово і його при перекладі книги іншими мовами теж треба перекладати, воно означає «мешканець нори», та перекладачі коментарів автора не читають, навіщо собі життя ускладнювати? Я ще жодного достойного перекладу книжок Толкіна не бачив, ані українською, ані російською." CreationDate="2017-02-13T18:10:26.533" UserId="66" />
  <row Id="755" PostId="347" Score="1" Text="Також цікаво як транслітерувати сленгове `hack`, бо в українській вже є слово `гак`, яке означає `hook`" CreationDate="2017-02-13T18:13:11.230" UserId="92" />
  <row Id="760" PostId="347" Score="0" Text="@YellowSky Я думаю що це було утопічне побажання Професора. Прагнення слідувати йому створило переклад у стилі псевдо-слов'янського епосу." CreationDate="2017-02-13T18:21:28.740" UserId="69" />
  <row Id="766" PostId="347" Score="0" Text="@Artemix - «Створило» чи «створило б»? Існує такий переклад?Там же не всі особисті й географічні імена мають перекладатися, а лише гобітські (староанглійскі) та роганські (давньоанглійські)." CreationDate="2017-02-13T18:28:13.263" UserId="66" />
  <row Id="792" PostId="347" Score="0" Text="@Chizh  у негативному значенні *hack* я би натомість перекладав — як *злам* (*to hack* – *зла́мувати*). Для позитивного значення (див. ikeahackers, наприклад) ще треба пошукати відповідника." CreationDate="2017-02-13T20:00:44.443" UserId="36" />
  <row Id="796" PostId="347" Score="0" Text="@NashBridges `злам` - недостатньо сленгове слово, краще запозичити" CreationDate="2017-02-13T20:20:32.373" UserId="92" />
  <row Id="807" PostId="347" Score="0" Text="О. Авраменко в програмі [«Експрес-урок української» № 182](http://авраменко.укр/11/12/379-urok-182-haker-chi-gaker.html) стверджує, що, принаймні, «гакер» і «голдинг» можна і так, і так. Хоча звідки він бере ті випадки, коли можна «х», і коли не можна «х», я не зрозумів. Адже в правописі сказано доволі [неясно](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par87): «*G* і *h* звичайно передаються літерою *г*… В окремих словах англійського походження *h* передається літерою *х*: хобі, хокей, хол; Хемінгуей **та ін**.» — яких саме *окремих*…" CreationDate="2017-02-13T21:01:44.817" UserId="4" />
  <row Id="808" PostId="347" Score="0" Text="@Chizh дуже просто: `гек`. Якщо що, жартую. Окремі випадки завжди можна знайти, що не підходять під правило. Це не значить, що правило неправильне." CreationDate="2017-02-13T21:02:34.797" UserId="240" />
  <row Id="809" PostId="347" Score="0" Text="@Sasha facepalm. А навіщо &quot;і так, і так&quot;? Чим більше плутанини, тим краще?" CreationDate="2017-02-13T21:03:04.453" UserId="240" />
  <row Id="753" PostId="348" Score="4" Text="[Шерльок Гольмс](http://i052.radikal.ru/1212/1b/c156f0f90125.jpg)." CreationDate="2017-02-13T18:12:04.710" UserId="66" />
  <row Id="756" PostId="348" Score="4" Text="Аргумент що літера &quot;А&quot; у мові &quot;Б&quot; краще передає звучання літери &quot;В&quot; у мові &quot;Г&quot; мені не здається таким що закриває усі питання. У відриві від фонетики самої мови це прямий шлях до [варваризмів](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B0%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%BC)." CreationDate="2017-02-13T18:14:29.330" UserId="69" />
  <row Id="759" PostId="348" Score="0" Text="@Artemix там на даному етапі розвитку мови саме така сітка, як і в нас: &quot;х&quot;, &quot;г&quot;, &quot;ґ&quot;. Дуже чітко. І &quot;h&quot; знаходить поміж &quot;х&quot; і &quot;ґ&quot;, але найближче до &quot;г&quot;." CreationDate="2017-02-13T18:17:11.190" UserId="240" />
  <row Id="803" PostId="348" Score="0" Text="О. Авраменко в програмі [«Експрес-урок української» № 182](http://авраменко.укр/11/12/379-urok-182-haker-chi-gaker.html) стверджує, що, принаймні, «гакер» і «голдинг» можна і так, і так." CreationDate="2017-02-13T20:56:55.707" UserId="4" />
  <row Id="2438" PostId="348" Score="0" Text="Дискуссію [перенесено у чат](http://chat.stackexchange.com/rooms/55137/discussion-on-answer-by-p-vovk--------)" CreationDate="2017-03-10T17:18:15.913" UserId="69" />
  <row Id="857" PostId="349" Score="2" Text="Завжди вважав читабельний та інші подібні словоутворення калькою з російської мови, хоча такий варіант особисто мені подобається." CreationDate="2017-02-14T08:38:55.190" UserId="326" />
  <row Id="775" PostId="350" Score="1" Text="Власне, я з Вами цілком згоден. Але хорошими вважаються **аргументовані** відповіді. Чи Ви можете її якось підтвердити (посиланням на словник, цитатами з художніх творів тощо)?" CreationDate="2017-02-13T19:03:11.000" UserId="4" />
  <row Id="785" PostId="350" Score="0" Text="Доволі прикро визнати, але всі тлумачні словники української мови які зараз доступні, є, по суті, копіями 11-томного &quot;Словника української мови&quot; виданого в 1970-80рр. Цей словник дає означення слова &quot;любов&quot; як &quot;Почуття глибокої сердечної прихильності до особи іншої статі; кохання&quot; і не роз'яснює змістовних відмінностей між цими словами.&#xA;Тобто **моя відповідь суперечить написаному в тлумачних словниках**, але я все одно вважаю, що приведені означення найбільш коротко й точно описують значення слів в сучасній мові." CreationDate="2017-02-13T19:43:55.283" UserId="448" />
  <row Id="787" PostId="350" Score="2" Text="Чому ж? Он подивіться статтю [кохати](http://sum.in.ua/s/kokhaty): 1. Почувати, виявляти глибоку сердечну прихильність до особи іншої статі. 2. рідко. Те саме, що *любити 1* (тобто: Відчувати глибоку відданість, прив'язаність до кого-, чого-небудь). 3. Дбайливо вирощувати, плекати що-небудь, ходити коло чогось." CreationDate="2017-02-13T19:48:02.900" UserId="4" />
  <row Id="788" PostId="350" Score="2" Text="А тепер статтю [любити](http://sum.in.ua/s/ljubyty) — там є в тому числі: 3. також з інфін. Мати інтерес, потяг до чого-небудь («Я страшенно люблю читати»). //  Високо цінувати що-небудь, надавати перевагу чомусь. //  з інфін., з додатком і без нього. Відчувати задоволення від чого-небудь. // з інфін. із додатком. Мати нахил, пристрасть до чого-небудь. // 4. також із спол. щоб. Потребувати якихось умов як найсприятливіших для існування, росту тощо (про рослини, тварин) («Виноград любить, щоб коло нього ходити»)." CreationDate="2017-02-13T19:51:59.057" UserId="4" />
  <row Id="789" PostId="350" Score="1" Text="Так, Ви праві, слова &quot;любити&quot; і &quot;кохати&quot; в тлумачних словниках справді різняться. (На відміну від слів [любов](http://sum.in.ua/s/ljubov) і [кохання](http://sum.in.ua/s/kokhannja))" CreationDate="2017-02-13T19:54:52.170" UserId="448" />
  <row Id="790" PostId="350" Score="2" Text="То ж він, ясно, не ідеальний, але якщо ретельно вдивитись, то можна помітити, що, наприклад, можна любити бутерброди з ковбасою — а кохати вже якось не дуже. Хоча, звісно, всіх відтінків значень він не передасть і далі вже доведеться додати від себе. А іноді — й лише від себе, якщо тема така, що в словниках пусто. Але, якщо є можливість, краще ж, звісно, на щось опиратися." CreationDate="2017-02-13T19:56:48.933" UserId="4" />
  <row Id="793" PostId="350" Score="2" Text="Так, я [любов](http://sum.in.ua/s/ljubov) і [кохання](http://sum.in.ua/s/kokhannja) бачив. Але там теж є різниця, хоч і не така значна. Наприклад, любов має &quot;3. до чого. Інтерес до чого-небудь.&quot;, і також любов має &quot;2. Почуття глибокої сердечної прив'язаності до кого-, чого-небудь&quot; (а про кохання сказано &quot;2. **рідко**. Те саме, що *любов 2*&quot;). Окрім того, кохання має &quot;3. Дія або стан за знач. кохати 1, 3 і кохатися&quot;." CreationDate="2017-02-13T20:02:07.603" UserId="4" />
  <row Id="794" PostId="350" Score="2" Text="Власне, я **не кажу**, що треба передирати СУМ. Але **хоч щось** треба навести, хоча б для вигляду. Хоча б цитати з творів. Хоча й це не всюди працює." CreationDate="2017-02-13T20:04:36.187" UserId="4" />
  <row Id="13093" PostId="350" Score="0" Text="Якщо донька каже батькові: «я тебе кохаю». Що він має відповісти?:)" CreationDate="2024-03-21T21:58:14.923" UserId="2207" />
  <row Id="784" PostId="351" Score="6" Text="Хлібні крихти -  це посилання на казку, коли діти, яких заводили у ліс щоб їх там покинути, залишали за собою камінці або хлібні крихти, щоб знайти потім шлях додому." CreationDate="2017-02-13T19:33:22.967" UserId="69" />
  <row Id="836" PostId="351" Score="2" Text="&quot;Строка&quot; - російське слово, і навіть калька &quot;стрічка&quot; насправді означає &quot;стрічку в коси&quot; чи &quot;стрічка для друкарської машинки&quot;. Послідовність символів - це &quot;рядок&quot;, з друкарської термінології. Оскільки зміна тільки 6 символів, Stack Exchange не дає мені виправити це у Вас у відповіді, то ж змушений тут коментарем :)" CreationDate="2017-02-13T23:04:12.330" UserId="260" />
  <row Id="866" PostId="351" Score="3" Text="*навігація* відповідає на питання &quot;як дістатися з пункту А в пункт Б&quot;, тоді як *breadcrumbs* — &quot;як повернутися в пункт А, якщо вже дістався пункту Б&quot;, тому ці терміни не рівнозначні" CreationDate="2017-02-14T10:30:55.470" UserId="36" />
  <row Id="868" PostId="351" Score="2" Text="@NashBridges, згоден, можна ще спробувати погратись зі словом &quot;зворотній&quot; - наприклад, &quot;зворотній шлях&quot;, &quot;зворотня навігація&quot; тощо." CreationDate="2017-02-14T10:45:50.027" UserId="326" />
  <row Id="778" PostId="352" Score="1" Text="Але ж &quot;readable&quot; та &quot;human readable&quot; це різні речі (контекст другого значно вужчий)." CreationDate="2017-02-13T19:15:33.420" UserId="390" />
  <row Id="782" PostId="352" Score="0" Text="@s0nata В іншій відповіді пан bytebuster запропонував відмовитись від частини *human*, я запропонував такий варіант, хоча дійсно, переклад із *human* був би доречнішим." CreationDate="2017-02-13T19:26:31.137" UserId="9" />
  <row Id="783" PostId="352" Score="0" Text="@s0nata а варіанти *машиночитний* і *людиночитний* я не наважився запропонувати, через *людиноненависницький*, який якби ненавидить людину, а не людина когось." CreationDate="2017-02-13T19:28:44.670" UserId="9" />
  <row Id="804" PostId="352" Score="1" Text="хм, гарне зауваження щодо &quot;людиноненависницький&quot;. А як щодо &quot;рукописний&quot; - &quot;писаний рукою&quot;?" CreationDate="2017-02-13T20:59:27.363" UserId="390" />
  <row Id="5084" PostId="352" Score="0" Text="'читний' - звучить добре )" CreationDate="2017-11-14T09:55:36.943" UserId="419" />
  <row Id="780" PostId="353" Score="1" Text="Your research would be great if it contained other combinations like *«ви, мамо»*, *«ви, люба мамо»*, *«матусю, ви»*, *«ви, маманю»* etc. Admittedly, I can't build such search query; but if you can, that would be a great answer." CreationDate="2017-02-13T19:24:20.950" UserId="8" />
  <row Id="8060" PostId="353" Score="0" Text="I agree, you should extend your answer with other search results." CreationDate="2018-11-24T17:57:27.617" UserId="240" />
  <row Id="791" PostId="354" Score="0" Text="Ще, маючи на увазі «підодіяльник», інколи вживають загальне  «постіль»." CreationDate="2017-02-13T19:57:48.990" UserId="222" />
  <row Id="5105" PostId="354" Score="0" Text="Щодо *наволочки* й *напірника*. Пам'ятаю, як бабуся робила подушки й перини з пуху й пір'я пташиного, то *напірником* був перший чохол, з грубішої тканини, який наглухо зашивався і не знімався. А *наволочка* - це другий чохол на подушку, з тонкої тканини, який надягається поверх напірника і знімається для прання. Ще були декоративні вишиті наволочки, якими вбирали декоративні подушки. Це ж підтверджує і СУМ: [напірник](http://sum.in.ua/s/napirnyk), [наволочка](http://sum.in.ua/s/navolochka)." CreationDate="2017-11-25T20:21:38.753" UserId="435" />
  <row Id="6502" PostId="354" Score="0" Text="До речі, приклади використання _підковдра_  можна зустріти на цінниках в одному будівельному гіпермаркеті." CreationDate="2018-04-03T16:19:52.113" UserId="334" />
  <row Id="6504" PostId="354" Score="0" Text="@BohdanKuts, якому? Взагалі, те, що пишуть на цінниках — не завжди показник правильності (я бачив на цінниках, наприклад, «куліч» — причому якби це стосувалося російської кухні, то це можна було б зрозуміти, але там було щось типу «куліч по-міланськи»). Але якщо скажете конкретну назву — додам це у відповідь." CreationDate="2018-04-03T16:44:34.023" UserId="4" />
  <row Id="6515" PostId="354" Score="0" Text="@Sasha, бачив таке в Епіцентрі. Я не кажу чи це правильно, а наводжу це як приклад використання. Ось додатково посилання як приклад: https://27.ua/ua/search/?sect=3811&amp;q=%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D1%80%D0%B0" CreationDate="2018-04-04T08:50:45.220" UserId="334" />
  <row Id="8009" PostId="354" Score="0" Text="якось багато тексту..." CreationDate="2018-11-13T20:11:33.103" UserId="1067" />
  <row Id="8011" PostId="354" Score="0" Text="@ВіталійМацкевич, а маєте конкретні поради щодо того, які частини тексту варто прибрати?" CreationDate="2018-11-14T13:34:07.180" UserId="4" />
  <row Id="11522" PostId="354" Score="1" Text="НАКОВДРЕНИК, мабуть, буде найліпшим відповідником. Плюсанув за варіант 5." CreationDate="2021-04-06T20:37:42.623" UserId="2207" />
  <row Id="832" PostId="358" Score="1" Text="Ви дуже влучно написали про наслідування росіян. Однак, не треба вдаватися в крайнощі, мовляв, давайте зробимо навпаки і тоді у нас все буде правильно" CreationDate="2017-02-13T22:50:15.007" UserId="116" />
  <row Id="843" PostId="358" Score="4" Text="Не хотіла, щоб виглядало так, ніби я вдаюся до крайнощів, тим паче неможливо зробити навпаки, бо російська мова в цьому питанні сама собі суперечить, а в українській усе може бути послідовно." CreationDate="2017-02-13T23:24:58.950" UserId="403" />
  <row Id="9757" PostId="359" Score="0" Text="А ви зможете пояснити, чому &quot;реп'яшок&quot; влучне для перекладу &quot;cookie&quot;? І до чого тут &quot;magic cookies&quot;?" CreationDate="2019-12-11T13:11:27.590" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9766" PostId="359" Score="0" Text="Cookie використовуються в IT для того, щоб сервер &quot;закидав&quot; на комп'ютер користувача якусь інформацію. Після того, як комп'ютер дістав такий cookie, він при кожному звертанні до того сервера повідомляє ці cookie знову і знову. Тобто Ваш комп'ютер дістає свій &quot;запах&quot;, який легко впізнає сервер.&#xA;&#xA;&quot;Реп'яшок&quot; - це теж щось таке, що &quot;прилипає&quot; до одягу якщо пройдеш коло нього, і тоді здалека видно, де ви були, і що ви &quot;помічені&quot; таким реп'яшком. Тобто якщо б звичайному житті я б хотів вас відрізнити від двійника, то я б міг вам в спину кинути реп'яшка, і потім би вас впізнавав по ньому." CreationDate="2019-12-12T19:06:22.483" UserId="260" />
  <row Id="9767" PostId="359" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko а чому ви питаєтеся про &quot;magic cookies&quot;?" CreationDate="2019-12-12T19:08:28.607" UserId="260" />
  <row Id="9768" PostId="359" Score="0" Text="Добре, уточню запитання. У печива є передісторія. Чому назвали печиво? Яка передісторія у реп'яшка щодо комп'ютера? Чому вирішили розірвати цю історію за допомогою слова реп'ях? Яке право мали розривати цей зв'язок ті, хто вигадав подібне використання? Чому не можна було перекласти як печіво?" CreationDate="2019-12-12T21:42:40.477" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="882" PostId="362" Score="2" Text="Згідно начальної програми напрямку ПЗ в універистеті ми постійно використовували слово `комірка` в контексті таблиць. Позаяк це одиниця збереження інформації (знову ж в контексті таблиць) відповідно комірка (як похідне від комірчини) підходить краще." CreationDate="2017-02-14T14:10:17.070" UserId="334" />
  <row Id="1002" PostId="362" Score="0" Text="@BohdanKuts, я не вважаю коректним вимірювати інформацію в &quot;коморах&quot;. Мені здається, що занадто багато уваги приділяється значенню &quot;місце зберігання даних&quot; і ігнорується &quot;A section or compartment of a larger structure&quot;(як влучно, але знову ж таки мимохідь зазначив @Chizh). Чомусь ніхто не називає аркуш в MS Word коморою, льохом... хоча це теж місце зберігання текстових даних, чи не так? А от клітинка чітко відображає  сутність - елемент, який знаходиться на перетині рядка і стовпця; елемент більш складної структури; об'єкт прямокутної форми" CreationDate="2017-02-15T11:47:06.610" UserId="116" />
  <row Id="1005" PostId="362" Score="0" Text="А тут ніхто і не пропонує обраховувати інформацію в &quot;коморах&quot;. До речі, в дійсності _A section or compartment of a larger structure_ далеко не завжди відповідає реальному стану справ. Аркуш в MS Word має аналогію лише із книгою/зошитом і ця аналогія - первинна, її немає чим замінити (адекватно). Таблиці ж в ІТ мають аналогію з базами даних, які в свою чергу (грубо кажучи) використовуються для збереження та управління цими даними. &quot;Форма&quot; елементу немає значення. Значення має, вибачте за тавтологію, лише призначення цього елементу." CreationDate="2017-02-15T11:56:19.150" UserId="334" />
  <row Id="1007" PostId="362" Score="0" Text="Ніхто не забороняє вам називати `cell` клітинкою, але загальноприйнятий варіант саме `комірка`." CreationDate="2017-02-15T12:00:05.387" UserId="334" />
  <row Id="1013" PostId="362" Score="0" Text="@Bohdan Kuts, я вам теж не нав'язую свою думку, але ви самі зазначили, що &quot;[комірка] - це одиниця збереження інформації (знову ж в контексті таблиць)&quot;. 2. Хоча бази даних і мають багато спільного з електронними таблицями, та все ж не варто їх ототожнювати. Наприклад, чи зможете ви в класичну базу даних &quot;в клітинку/комірку А1 ввести формулу =A2+A3&quot;, чи &quot;змінити формат клітинки/комірки А5 з текстового на числовий&quot;. Щодо &quot;форми&quot;, так, це не принципово, але маленький бонус" CreationDate="2017-02-15T12:17:57.377" UserId="116" />
  <row Id="1020" PostId="362" Score="0" Text="Визнаю - нечітко описав поняття. Згідний - електронні таблиці це не бази даних і поведінка в них інша. Продовжувати суперечку не бачу сенсу. Використрвуйте те, що Вам зручніше - головне, щоб інші розуміли що саме Ви маєте не увазі." CreationDate="2017-02-15T13:45:18.077" UserId="334" />
  <row Id="833" PostId="363" Score="0" Text="Дякую! В тому то й річ, що багато науковців такий випадок вживання великої літери виокремлюють, а от Український правопис (Інститут мовознавства ім. О.О. Потебні, НАН України, Інститут української мови НАН України. Український правопис, НВП «Видавництво &quot;Наукова думка&quot; НАН України», 2015) - чомусь ні." CreationDate="2017-02-13T22:52:42.120" UserId="435" />
  <row Id="834" PostId="365" Score="0" Text="при спілкуванні з мовцем ви почуєте [h](https://en.wikipedia.org/wiki/Voiceless_glottal_fricative) порівняйте з [ɦ](https://en.wikipedia.org/wiki/Voiced_glottal_fricative) та [x](https://en.wikipedia.org/wiki/Voiceless_velar_fricative)" CreationDate="2017-02-13T22:55:29.590" UserId="92" />
  <row Id="844" PostId="365" Score="3" Text="Звук h придиховий, на відміну від х - у нього просто інше місце творення" CreationDate="2017-02-13T23:26:50.963" UserId="403" />
  <row Id="1004" PostId="365" Score="1" Text="Так, Ви праві. Бо звук `h` не звучить, ані як `ɦ` (звук що в українській мові відповідає букві `г`), ані як `x`. Питання швидше в тому, до котрого з цих звуків він ближчий." CreationDate="2017-02-15T11:56:06.243" UserId="311" />
  <row Id="2402" PostId="365" Score="1" Text="Це запитання — не про звуки, а про правопис." CreationDate="2017-03-09T17:23:01.333" UserId="8" />
  <row Id="852" PostId="366" Score="1" Text="unlike in Polish where it's getting obsolete de-facto, it's a thing in Ukrainian which just can not be ignored." CreationDate="2017-02-14T07:09:29.167" UserId="302" />
  <row Id="1745" PostId="367" Score="2" Text="Маленька поправка: в німецькій мові займенник Sie в значенні &quot;ви&quot; **завжди** пишеться з великой літери, незалежно від кількості осіб, до яких звертаються. Але річ у тім, що в німецькій займенники &quot;ви&quot;, &quot;вона&quot; і &quot;вони&quot; збігаються за написанням і з маленької пишеться sie лише в значенні &quot;вона&quot; і &quot;вони&quot;." CreationDate="2017-02-27T08:42:13.550" UserId="553" />
  <row Id="848" PostId="369" Score="3" Text="-1: Sorry, but this post does not seem to answer the question." CreationDate="2017-02-14T05:02:23.707" UserId="8" />
  <row Id="849" PostId="369" Score="0" Text="@bytebuster, well, I guess the OP wants to hear about the usage of the vocative. Obviously, you should do it. In oral and written conversation. I have provided some links, which can help with the rules. On the forum people discuss the necessity of usage." CreationDate="2017-02-14T06:01:27.217" UserId="7" />
  <row Id="851" PostId="369" Score="1" Text="Your post answers the question, &quot;how the Vocative is formed?&quot;, but the OP asks *whether or not they have to use it* in their speech, or just use the Nominative. Also, links do not help much; you should probably remove the superfluous quote and focus on answering the very question. And only keep the links that explain the necessity of the usage." CreationDate="2017-02-14T06:42:31.047" UserId="8" />
  <row Id="876" PostId="374" Score="4" Text="Мені ця цитата більше сподобалася: &quot;Отрути випив я, налитої по креш (Дм.Павличко)&quot;. І таке означення: &quot;КРЕШ - серебряний поясочок у кришталевої чари. Монтується з метою запобігти сколюванню країв&quot;. Обидва з Словник.уа" CreationDate="2017-02-14T13:08:36.643" UserId="69" />
  <row Id="869" PostId="375" Score="1" Text="Комірка у мене чомусь більше асоціюється із коморою, відповідно, консервами і закрутками, а не чимось пов'язаним із розрахунками" CreationDate="2017-02-14T10:53:04.217" UserId="116" />
  <row Id="883" PostId="375" Score="0" Text="Колись чув [&quot;чарунка&quot;](http://sum.in.ua/s/charunka) в значенні місця збереження інформації в контексті електроних таблиць." CreationDate="2017-02-14T14:14:42.417" UserId="16" />
  <row Id="884" PostId="375" Score="0" Text="@OlexandrMatviienko, `cell` - це місце, в якому _зберігаються_ дані (цільна одиниця даних). І ці дані можна використовувати для розрахунків. Тобто, я веду до того, що кращим варіантом на мою думку є саме `комірка` як _місце для збереження даних_." CreationDate="2017-02-14T14:15:41.540" UserId="334" />
  <row Id="885" PostId="375" Score="0" Text="@sashaeve, аналогію із зошитом вдасться проводити лише до того моменту, поки таблиця буде двомірна. Якщо ж вона стане n-мірною - таку аналогію вже так просто не проведеш. А зростаюча складність даних та вдосконалені методи їх опрацювання ведут до такої зміни також." CreationDate="2017-02-14T14:20:02.877" UserId="334" />
  <row Id="887" PostId="375" Score="0" Text="@BohdanKuts, саме тому зараз більшість компаній (Microsoft, Google, Apple) відмовляються від скевоморфізму - прив'язки інтерфейсів та термінів до реального світу. Тому і &quot;комірка&quot; мені подобається більше через асоціацію зі сховищем, місцем для збереження чогось." CreationDate="2017-02-14T14:24:43.550" UserId="326" />
  <row Id="898" PostId="375" Score="1" Text="Мені здається ви не відповіли на питання, а трошки розширили його. Взагалі у технічних вишах та коледжах використовується термін комірка. Відповідно він є більш сталим і в іт сфері на даний час." CreationDate="2017-02-14T14:56:20.783" UserId="243" />
  <row Id="870" PostId="376" Score="0" Text="Без образ, але, якщо брати до уваги тільки &quot;місце зберігання&quot;, то тоді ще можна додати кошик, миска, горнятко... - це все крайнощі" CreationDate="2017-02-14T11:07:36.433" UserId="116" />
  <row Id="871" PostId="376" Score="0" Text="Про варіант перекладу &quot;A section or compartment of a larger structure&quot; ви згадали тільки мимохідь і проігнорували надалі, хоча, на мою думку, - це саме те, що відповідає контексту уживання" CreationDate="2017-02-14T11:44:58.337" UserId="116" />
  <row Id="897" PostId="376" Score="2" Text="Комірок як правило багато в будь якому житлі, а льох це величезне сховище, як правило одне. Тому комірка підходить більше. Крім того цей термін вже сталий, в тому числі у вишах." CreationDate="2017-02-14T14:54:01.333" UserId="243" />
  <row Id="872" PostId="378" Score="0" Text="Для людей, які знайомі з інтернетом, однаково, чи ви кажете &quot;ве ве ве&quot;, чи &quot;дабл ю дабл ю дабл ю&quot;, чи &quot;потрійне дабл ю&quot;, чи &quot;дабі дабі дабі&quot;. А от &quot;крапка&quot; треба казати, це важливо. А &quot;.ua&quot; кажуть або &quot;ю ей&quot;, або &quot;у а&quot;, змішувати не варто, треба бути послідовним." CreationDate="2017-02-14T11:56:58.800" UserId="66" />
  <row Id="891" PostId="378" Score="0" Text="Я якраз українською (на ICTV, здається) чув «дабі-дабі-дабі́», а російською такого не чув." CreationDate="2017-02-14T14:33:42.410" UserId="4" />
  <row Id="881" PostId="379" Score="6" Text="Висновок: зробіть свій сайт доступним без www і зекономте на рекламі! :)" CreationDate="2017-02-14T14:06:48.220" UserId="36" />
  <row Id="889" PostId="383" Score="5" Text="Проголосував за закриття. По-перше, для правильної відповіді, треба знати всі мови. По-друге, це знову ж таки не питання, на яке існує одна правильна відповідь.&#xA;Ну а щодо самого питання: &quot;борщ&quot; і &quot;сало&quot;, здається, не перекладають, а транслітерують, відповідно, не мають аналогів." CreationDate="2017-02-14T14:26:46.913" UserId="49" />
  <row Id="890" PostId="383" Score="1" Text="@KyryloYatsenko, звісно, проголосувати за закриття є вашим правом. Проте є багато питань, особливо тих, що стосуються мови, на які немає &quot;правильної&quot; відповіді. Тому цікаво почути різні думки та обговорити &quot;доцільні&quot; варіанти. Щодо цього питання, то я не згоден, що потрібно знати всі мови. Достатньо добре знати українську мову і орієнтуватись в історичних подіях, прецедентах. Сало та борщ, очевидно, не підходять, оскільки вони не вписуються в &quot;дуже специфічну ситуацію чи стан&quot;. Я розглядаю цей сайт як можливість глибоко розібратись в аспектах мови, а не лише як місце для тривіальних питань." CreationDate="2017-02-14T14:32:10.037" UserId="326" />
  <row Id="984" PostId="383" Score="0" Text="@sashaeve, наприклад &quot;дивограй&quot;. Зараз широко вживане слово. Тлумачення не знайшла в словниках. Я б, мабуть, описала як &quot;яскраве, барвисте, феєричне розмаїття&quot;" CreationDate="2017-02-15T10:27:01.433" UserId="435" />
  <row Id="1148" PostId="383" Score="1" Text="пропоную також розглянути розповсюдженність явища яке у нас назвається [ОДОРО́БЛО](http://sum.in.ua/s/odoroblo)" CreationDate="2017-02-16T19:59:55.760" UserId="92" />
  <row Id="1149" PostId="383" Score="0" Text="@Chizh а ще  [ПОСИДЕ́НЬКИ](http://sum.in.ua/s/posydenjky)" CreationDate="2017-02-16T20:25:40.757" UserId="435" />
  <row Id="1152" PostId="383" Score="1" Text="Думаю, &quot;кумівство&quot; теж підходить." CreationDate="2017-02-16T23:27:10.263" UserId="326" />
  <row Id="2449" PostId="383" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/55147/discussion-on-question-by-sashaeve-------)." CreationDate="2017-03-10T21:02:13.730" UserId="8" />
  <row Id="2788" PostId="384" Score="1" Text="@KyryloYatsenko, я тут повидаляв свої коментарі (з часом видалю і цей)." CreationDate="2017-03-17T16:04:06.357" UserId="4" />
  <row Id="2765" PostId="385" Score="6" Text="Є місцевості в Україні, де давньоминулий час вельми поширений у повсякденній розмові. Наприклад, мій батько з Рогатинщини. Там в окремих селах на Опіллі неймовірно часто його використовують. Мені після літніх канікул, проведених у селі, завжди було важко викорінювати надмірне вживання цього часу у моєму мовленні." CreationDate="2017-03-16T19:18:23.017" UserId="299" />
  <row Id="925" PostId="386" Score="3" Text="Я б додав інформацію про те, що &quot;етер&quot; було правильно ще до 1933 року, а не лише &quot;внаслідок проекту правопису 1999 року&quot;" CreationDate="2017-02-14T16:42:19.007" UserId="49" />
  <row Id="931" PostId="386" Score="1" Text="@KyryloYatsenko так! Це ж та сама історія, мабуть, що й з г/х.&#xA;Було б цікаво зібрати десь в одному місці це все, всю цю плутанину зі звуками, і розібрати її на частини, розплутати віхоть." CreationDate="2017-02-14T17:53:38.213" UserId="240" />
  <row Id="940" PostId="392" Score="0" Text="Isn't `Повіджте, вуйку, ци не задарь...` [rusyn](https://en.wikipedia.org/wiki/Rusyn_language)?" CreationDate="2017-02-14T20:05:49.650" UserId="92" />
  <row Id="3346" PostId="392" Score="0" Text="Історично особові форми _[відпо]вісти_ мали такі ж самі закінчення, як і дієслово _їсти_, бо обидва належать до т.з. класу нетематичних дієслів, закінчення в них приєднуються безпосередньо до кореня. В слов’янських мовах їх усього 5 (бути, дати, їсти, [відпо]вісти, та імати [імам, імаш] – цей останній у нас тут випав), впізнаються вони по закінченню _-м_ в 1 ос. одн. тепер. ч.: _відповім - їм, відповіси - їси, відповімо - їмо, відповідять - їдять_, тому (а історично так і було) наказ. спос. 2 ос. одн. має бути як _іж!_, тобто _відповіж!_ Це абсолютно орґанічна форма й є в инш. слов’ян. мовах." CreationDate="2017-04-20T23:27:44.210" UserId="66" />
  <row Id="944" PostId="393" Score="1" Text="Thanks. I take it we can deal with it either by using Imperfective case instead or by finding a substitute, a synonym, as a child would do: „Розкажи мені казку!”" CreationDate="2017-02-14T20:55:57.577" UserId="244" />
  <row Id="947" PostId="393" Score="0" Text="@SassaNF, BTW this would be a great (separate) question. We all employ intuition here, but someone may want to learn about the formal rules for stressing the verbs in imperative mood ending with `-ай` and `-уй`." CreationDate="2017-02-14T21:12:52.583" UserId="8" />
  <row Id="953" PostId="393" Score="0" Text="@SassaNF, I think, Wikipedia article means, lack ≠ absence; lack = certain forms are missing, but the others exist. IOW, the **perfective** is missing, but the **imperfective** exists and is used instead." CreationDate="2017-02-14T22:27:07.530" UserId="8" />
  <row Id="960" PostId="393" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/53648/discussion-between-bytebuster-and-sassa-nf)." CreationDate="2017-02-14T23:05:28.287" UserId="8" />
  <row Id="1275" PostId="393" Score="0" Text="This answer provides useful information, but I am not if it's complete, because it lacks information about how a speaker can actually say “Tell me!” in Ukrainian. I.e. it explains why the straight scheme for building imperative mood doesn't work for this word — but doesn't provide any information about alternative ways." CreationDate="2017-02-18T20:29:33.483" UserId="4" />
  <row Id="1278" PostId="393" Score="0" Text="@Sasha, the alternative is, *“imperfective verbs are used instead (розповідай, відповідай)”*. Yes, it's a bit uncomfortable as many would prefer a direct equivalent, but it is the only answer I found so far." CreationDate="2017-02-18T21:05:07.480" UserId="8" />
  <row Id="1280" PostId="393" Score="1" Text="Still, Wikipedia isn't right in &quot;imperfective verbs are used instead&quot;. The more correct phrase should be: &quot;imperfective verbs *or one of the huge number of synonyms* are used instead&quot;. And, IMHO, at least few of them should be present somewhere within this question (*not necessary in this answer*) to make reading this page fully useful to a user." CreationDate="2017-02-18T21:17:36.487" UserId="4" />
  <row Id="956" PostId="394" Score="1" Text="They are not Latin characters. The point of ISO 9 is lost on me. With the advent of Unicode, the point may be completely lost for anyone." CreationDate="2017-02-14T22:53:10.053" UserId="122" />
  <row Id="981" PostId="394" Score="0" Text="@SassaNF  I don't think the problem lies **only** on a machine-to-machine level, human factor should be also considered. Imagine someone (hypothetically) searching for *Оболонь* on LSE. That is not feasible for many users, they'd search for *Obolon* instead (or *Obolonʼ* ?)" CreationDate="2017-02-15T09:33:33.970" UserId="36" />
  <row Id="1006" PostId="394" Score="0" Text="Not that they'd know how to enter `g̀` or `02B9`" CreationDate="2017-02-15T11:59:33.803" UserId="122" />
  <row Id="970" PostId="395" Score="1" Text="We also have it in the reverse word order: *день добрий*, just like in Polish and Belarusian; [here's some reading](http://linguistics.stackexchange.com/a/2213/1009)" CreationDate="2017-02-15T02:38:08.490" UserId="8" />
  <row Id="1212" PostId="395" Score="1" Text="In addition to your links: [two](http://svoboda.org.ua/news/articles/00016500/) [other](http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/frazeologiya) for O. Ponomariv and [one](http://авраменко.укр/11/12/21-urok-1.html) for O. Avramenko." CreationDate="2017-02-17T18:58:49.123" UserId="4" />
  <row Id="10047" PostId="395" Score="0" Text="What about also _доброї ночі_ or _добра ніч/добраніч_?" CreationDate="2020-01-20T06:48:12.687" UserId="948" />
  <row Id="965" PostId="397" Score="1" Text="«Записки кирпатого Мефістофеля» — роман Володимира Винниченка, 1916 р. та в інших творах трапляються використання слова, наприклад, `инший`. [корпус](http://www.mova.info/corpus.aspx) допомагає знайти." CreationDate="2017-02-14T23:40:26.220" UserId="16" />
  <row Id="972" PostId="397" Score="0" Text="Про питомість цієї норми можна судити з того, що вимова &quot;инший&quot; досі нормативна й не знищена, незважаючи на те, що вісімдесят років так заборонено писати." CreationDate="2017-02-15T06:52:07.833" UserId="49" />
  <row Id="1742" PostId="397" Score="0" Text="«Иньші, що жертвували навіть більші суми на театр, заявляли, що робили се против переконання, тому бо так обставини складали ся, вітверто сказавши — не в станї були оперти ся пресії проводирів і преси.» («Літературно-науковий вісник», 1905, випуск 1–3.)" CreationDate="2017-02-27T07:49:00.610" UserId="4" />
  <row Id="964" PostId="398" Score="0" Text="У вас написано &quot;шляг&quot;, в тексті пісні - &quot;шлях&quot;, проте я зустрічав і третє написання - &quot;шляк&quot;. Який варіант правильний?" CreationDate="2017-02-14T23:39:50.830" UserId="326" />
  <row Id="967" PostId="398" Score="5" Text="Я не знаю, чи існує академічний спосіб запису цього запозичення. &quot;шляґ&quot; було б найближче до оригіналу, звідки зрозуміло походження &quot;шляк&quot;. У мене немає кваліфікації вважати, що &quot;шлях&quot; - це правильно чи неправильно." CreationDate="2017-02-14T23:48:57.617" UserId="122" />
  <row Id="978" PostId="398" Score="2" Text="А щодо діалекту, чи є якась приналежність цих виразів? Дзідзьо має [Надсянський говір](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B4%D1%81%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80)." CreationDate="2017-02-15T08:34:18.603" UserId="16" />
  <row Id="1001" PostId="398" Score="4" Text="@sashaeve, як носій одного із варіантів галицького діалекту, можу сказати що найпоширеніший локальний варіант - це `шляк`." CreationDate="2017-02-15T11:45:32.923" UserId="334" />
  <row Id="1041" PostId="399" Score="1" Text="Хтось може пояснити, чому таке відчуття неначе це все російські слова в оригінальній формі? Мені вони українськими чомусь не сприймаються." CreationDate="2017-02-15T16:27:56.217" UserId="334" />
  <row Id="1083" PostId="399" Score="1" Text="@BohdanKuts, насправді, навпаки: вимова була різною у різних землях, та ще й змінювалася з часом, а церковнослов'янський правопис відставав." CreationDate="2017-02-15T20:06:12.030" UserId="8" />
  <row Id="1101" PostId="399" Score="4" Text="@BohdanKuts в українській на початку 19-го століття все ще існувало аж 4 способи записувати, умовно кажучи, &quot;і&quot;: (від найм'якшого до найтвердішого) `ї` (на той час писалось `Ѣ`), `і`, `и`, `ы`." CreationDate="2017-02-16T08:03:15.437" UserId="122" />
  <row Id="1036" PostId="400" Score="0" Text="`ива` лише як `верба`. І в українській літературі не зустрічав `иви`." CreationDate="2017-02-15T16:22:48.290" UserId="334" />
  <row Id="1038" PostId="400" Score="0" Text="`индикам` - а цей варіант у нас існує насправді." CreationDate="2017-02-15T16:24:29.900" UserId="334" />
  <row Id="1039" PostId="400" Score="0" Text="@BohdanKuts, в селах можна почути ще &quot;гиндикам&quot;, думаю, що через складність вимови &quot;и&quot; на початку слова. Чи є інше пояснення?" CreationDate="2017-02-15T16:26:07.840" UserId="326" />
  <row Id="1433" PostId="400" Score="0" Text="[Посилання](https://archive.org/details/kobzarshcv00shevuoft) на «Гуси, гуси білі в ирій полетіли», там сторінка 285, внизу сторінки курсивом, це поема Шевченка «Марина», книга «Кобзарь. Повне народнє видання», Катеринослав — Кам’янець — Ляйпціґ, 1921." CreationDate="2017-02-20T21:38:07.817" UserId="66" />
  <row Id="9004" PostId="404" Score="1" Text="Що характерно, пояснення Пономарева та Авраменка мають ряд помилок." CreationDate="2019-07-10T16:23:49.750" UserId="1633" />
  <row Id="9005" PostId="404" Score="1" Text="@PaulGor я думаю, додаткова відповідь - завжди добре для повнішого розуміння. Я із задоволенням поставлю стрілочку вгору)" CreationDate="2019-07-10T18:35:46.713" UserId="240" />
  <row Id="10541" PostId="404" Score="0" Text="первісно слово тър.го.влꙗ (та подібні до нього) не мало умов для переходу о&gt;і, тоді як у слова тър.гô.вль.нъ.и (і подібних) такі умови були, тому форми торгів(е)льний, будів(е)льний, купів(е)льний є цілком виправдані історично (тут звук (е) є вставним, для полегшення вимови; він з'явився в цих словах вже після переходу о&gt;і). Натомість, саме форми будівля, купівля, покрівля, торгівля (з і замість о) є вторинними й виникли під дією аналогії.&#xA;Щодо форми торговельний (з о), то я вбачаю тут найпізніший вплив аналогії від слів торговий, торговиця." CreationDate="2020-05-12T23:22:41.297" UserId="1633" />
  <row Id="971" PostId="407" Score="3" Text="Interestingly, the Ukrainian feminist movement is advocating for using gender-specific forms and avoiding any gender-agnostic words like *spouse*, *партнер*, etc. It may be relevant to ask for their position." CreationDate="2017-02-15T05:59:51.930" UserId="8" />
  <row Id="973" PostId="407" Score="2" Text="@bytebuster, thanks for the idea! I'll try to reach someone from the feminist community." CreationDate="2017-02-15T07:04:47.597" UserId="390" />
  <row Id="4855" PostId="407" Score="0" Text="до речі, здається, у Стефаника або Коцюбинського &quot;дружина&quot; використовується саме як spouse." CreationDate="2017-10-16T16:17:21.753" UserId="240" />
  <row Id="979" PostId="409" Score="1" Text="I recommend adding info that &quot;пара&quot; is used not only for spouse but for girlfriend/boyfriend too. Also consider adding some references and try to imagine that it is a standalone answer - currently this answer is more like comment. (Imagine that my answer is deleted or downvoted - your answer will sound a little bit strange :) )" CreationDate="2017-02-15T08:36:58.270" UserId="49" />
  <row Id="980" PostId="409" Score="0" Text="&quot;пара&quot; seems to be a good option: for instance, in Spanish there is a version for &quot;чоловік&quot;/&quot;дружина (жінка)&quot; - &quot;marido&quot;/&quot;mujer&quot; (marriage is implied), a gendered version of &quot;spouse&quot; - &quot;esposo&quot;/&quot;esposa&quot; (quite formal) and a commonly used gender-neutral &quot;pareja&quot; - &quot;пара&quot; (informal)." CreationDate="2017-02-15T09:00:47.970" UserId="390" />
  <row Id="987" PostId="409" Score="3" Text="Perhaps, ***Обранець/Обраниця*** within some specific context? Although it's obviously not the sharp counterpart for *Spouse*, the latter being used for a husband and wife, while *Обранець/Обраниця* (like *Пара*) are used to identify not  married ones (girlfriend/boyfriend) as well." CreationDate="2017-02-15T10:46:27.877" UserId="435" />
  <row Id="988" PostId="412" Score="4" Text="-1: це не відповідає російському &quot;мелкими перебежками&quot;." CreationDate="2017-02-15T10:47:59.297" UserId="49" />
  <row Id="990" PostId="412" Score="1" Text="російське &quot;мелкими перебежками&quot; - це цілком швидко (зазвичай навіть дуже швидко) перебігати від одного &quot;укриття&quot; до іншого з метою дістатися чогось. Мені здається, що в питанні непогано це описано..." CreationDate="2017-02-15T11:02:04.677" UserId="49" />
  <row Id="991" PostId="412" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, цитую автора питання &quot;тобто, коли через негоду (**або за якоїсь іншої причини, наприклад через те що доводиться іти назустріч натовпу**) - йти назустріч натовпу не те саме, що &quot;перебігати від одного &quot;укриття&quot; до іншого з метою дістатися чогось&quot;." CreationDate="2017-02-15T11:09:45.320" UserId="326" />
  <row Id="992" PostId="412" Score="2" Text="@sashaeve Доцитовую: &quot;треба перебігати від одного місця до другого щоб рухатися у потрібному напрямку&quot; І подивіться на оновлення питання. Не ображайтеся, будь ласка. Просто я знаю, що це неправильна відповідь, тому я мушу поставити -1 (хоча це -1 моїй репутації ;) )" CreationDate="2017-02-15T11:12:25.647" UserId="49" />
  <row Id="993" PostId="412" Score="1" Text="@KyryloYatsenko, я не ображаюсь, я запропонував свій варіант. Очевидно, що він може бути помилковим." CreationDate="2017-02-15T11:13:57.677" UserId="326" />
  <row Id="1103" PostId="412" Score="0" Text="Це навіть не &quot;російське&quot;, а радянське військове. Термін міг існувати і до радянських часів, але саме завдяки загальному призову вислів розповсюджений." CreationDate="2017-02-16T08:28:12.230" UserId="122" />
  <row Id="6728" PostId="412" Score="0" Text="Цікаві/корисні варіанти і аналіз, але це справді, як каже Kyrylo Yatsenko, зовсім інше значення." CreationDate="2018-04-14T06:49:18.513" UserId="4" />
  <row Id="2024" PostId="416" Score="1" Text="Якщо у значенні №1, то я б переклав &quot;ігрові враження&quot;. Приклади використання: [1](http://www.sony.ua/electronics/playstation), [2](https://www.microsoft.com/accessories/uk-ua/products/gaming/xbox-360-wireless-controller-for-windows/jr9-00010)" CreationDate="2017-03-02T09:31:47.347" UserId="352" />
  <row Id="1075" PostId="417" Score="2" Text="Гадаю самі англомовні не зрозуміють різниці між *user experience* і *user impression*" CreationDate="2017-02-15T19:28:08.570" UserId="9" />
  <row Id="1031" PostId="418" Score="1" Text="&quot;кілька років по то́му́&quot; - усвідомив, що в цій фразі це слово `той` у відповдній формі в значенні `після того`. Тому змінив приклад на &quot;Кілька років то́му&quot;, де використовують і той і той варіанти наголосу." CreationDate="2017-02-15T15:41:26.370" UserId="16" />
  <row Id="1014" PostId="419" Score="1" Text="Пробачте, але відповідь не містить відповіді: **«зручність»** — це те саме слово, що виділено жирним у першому абзаці запитання. Окрім того, відповіді виду «я раджу» бажано підтверджувати посиланнями на те, як запропонована версія використовується кимось іще." CreationDate="2017-02-15T12:35:08.553" UserId="8" />
  <row Id="1072" PostId="419" Score="0" Text="-1, ви переклали **usability**" CreationDate="2017-02-15T19:21:15.733" UserId="9" />
  <row Id="1080" PostId="419" Score="0" Text="@Yola, я задавав собі це питання (чи не є `зручність використання` еквівалентом `usability`), але не прийшов до таких однозначних висновків. Приклади, над якими я роздумував - це були лідери online сфери України, rozetka та privat24, і аспект який я розглядав - це був досвід спілкування з їх службою підтримки (як елемент user experience), і в цих випадках все одно &quot;зручність користування&quot; покривала такі елементи." CreationDate="2017-02-15T19:46:44.840" UserId="260" />
  <row Id="1085" PostId="419" Score="0" Text="Ці поняття дійсно перетинаються. І нам треба мати переклади для обох. Можливо тоді варто розглядати переклад одразу двох термінів?" CreationDate="2017-02-15T20:17:54.620" UserId="9" />
  <row Id="1023" PostId="420" Score="1" Text="пов'язане питання http://ukrainian.stackexchange.com/questions/63/%D0%AF%D0%BA-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%B8-%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%96%D1%8F%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%BC%D0%B8-%D0%B2%D1%96%D0%B4-%D0%B7%D0%B1%D1%96%D0%B3%D1%96%D0%B2-%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2-%D0%B7%D1%96-%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BC-%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%BC" CreationDate="2017-02-15T14:10:58.123" UserId="36" />
  <row Id="1024" PostId="420" Score="0" Text="так, але з одного боку, наприклад, `шпацер` чи то `батяр` цілком можливо зустріти у літературних текстах, тобто, згідно з моїм баченням, вони є усталеними, принаймні, діалектизмами, вони не є росіянізмами, але вони очевидно запозичені. З іншого боку ми маємо ще більш давніше запозичені з Візантії [грецизми](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B7%D0%BC) які може й іноді звучать архаїчно, але я не можу ніяк сумніватися у тому що вони є питомими" CreationDate="2017-02-15T14:28:03.910" UserId="92" />
  <row Id="1025" PostId="420" Score="0" Text="пов'язане ≠ дубль. Мені просто здалося, що з **того** боку буде цікаво прочитати й це" CreationDate="2017-02-15T15:01:20.530" UserId="36" />
  <row Id="1029" PostId="420" Score="1" Text="також пов'язані http://ukrainian.stackexchange.com/q/303/92 та http://ukrainian.stackexchange.com/q/359/92. варто подумати над окремим тегом" CreationDate="2017-02-15T15:24:33.257" UserId="92" />
  <row Id="2330" PostId="420" Score="0" Text="&quot;притаманний/а/е&quot; та &quot;усталений/а/е&quot; аж ніяк не є синонімами. &lt;br&gt;&#xA;І як щодо усталених помилок? ))" CreationDate="2017-03-07T10:45:53.250" UserId="538" />
  <row Id="1102" PostId="421" Score="0" Text="невже хтось &quot;В Країні Сонячних Зайчиків&quot; не читав? :)" CreationDate="2017-02-16T08:20:34.840" UserId="122" />
  <row Id="1116" PostId="421" Score="0" Text="@SassaNF це було кілька тисячоліть тому :D" CreationDate="2017-02-16T10:29:25.897" UserId="22" />
  <row Id="1033" PostId="422" Score="1" Text="Тобто буквально від латини це було б десь так: `собацюра` (в контексті _ах ти ж собацюра ти така_)?" CreationDate="2017-02-15T16:08:52.450" UserId="334" />
  <row Id="1077" PostId="422" Score="0" Text="Що цікаво, перекладач вживає це слово практично у всіх випадках, коли йдеться про &quot;old person&quot;. Наприклад, коли головний герой розмовляє з матір'ю свого одногрупника (описує його позитивно), або ж, коли він з любов'ю згадує про свою молодшу сестру." CreationDate="2017-02-15T19:35:55.867" UserId="22" />
  <row Id="1081" PostId="422" Score="0" Text="наскільки я пам'ятаю (з театральної вистави sic!) там головний герой не дуже любив дідуганів" CreationDate="2017-02-15T19:49:49.993" UserId="92" />
  <row Id="1030" PostId="423" Score="0" Text="Відповіді виду «пропоную варіант» або «мені здається» не виглядають слушними, якщо не підтверджені посиланнями на поважні джерела; і той факт, що інші відповіді на це запитання також є *поганими*, не є виправданням для того, щоб надавати *ще одну погану* відповідь :)" CreationDate="2017-02-15T15:38:20.877" UserId="8" />
  <row Id="1032" PostId="423" Score="0" Text="Я з вами згоден, &quot;Мені здається&quot; це, мабуть, найгірше що можна було написати. Краще вже посилатися на себе." CreationDate="2017-02-15T15:50:20.867" UserId="348" />
  <row Id="1040" PostId="423" Score="0" Text="В цьому і полягає проблема. На StackExchange не прийнято посилатися на власний авторитет. У більшості випадків ми не знаємо, хто ховається за юзернеймом автора відповіді. Грубо кажучи, ви можете бути професором університету з купою публікацій, а можете бути просто тим, хто починає вивчати мову (і тому помилятися). Щоб уникнути неточностей, варто завжди вказувати, хто **окрім вас** вважає так само. Якщо ніхто, то це поганий знак. Особисто я такі відповіді мінусую." CreationDate="2017-02-15T16:26:50.423" UserId="8" />
  <row Id="1049" PostId="423" Score="0" Text="Сподіваюсь так значно краще" CreationDate="2017-02-15T17:44:00.490" UserId="348" />
  <row Id="1052" PostId="423" Score="0" Text="Я вже бачив цю правку. А який метод пошуку? фраза «вихідн**ого** коду» там враховується, наприклад?" CreationDate="2017-02-15T18:02:45.673" UserId="8" />
  <row Id="1054" PostId="423" Score="0" Text="Цього я не знаю, це питання скоріше до представників Google та їх системи пошуту." CreationDate="2017-02-15T18:16:17.853" UserId="348" />
  <row Id="1123" PostId="423" Score="0" Text="Помилкові дані з пошукових систем&#xA;Спробуйте ось так https://www.google.com.ua/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;ion=1&amp;espv=2&amp;ie=UTF-8#q=%22%D0%B2%D0%B8%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9+%D0%BA%D0%BE%D0%B4%22+-%D1%84%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BC+-%D0%BA%D1%96%D0%BD%D0%BE" CreationDate="2017-02-16T11:48:39.110" UserId="429" />
  <row Id="1035" PostId="424" Score="0" Text="А от до речі, цікаво, чому слово «тому́» вважається словом займенникового походження. А авторка не пояснює." CreationDate="2017-02-15T16:20:46.873" UserId="8" />
  <row Id="1117" PostId="424" Score="2" Text="@bytebuster, ось що [знайшлося](http://studopedia.ru/16_46838_utvorennya-prislivnikiv.html) з приводу утворення: &quot;Найбільша кількість прислівни­ків утворилася від прикметників та іменників, значно менше прислівників числівникового, займенникового та дієслівного походження.&quot; ... &quot;Група прислівників, що походять від займенників, дуже давня і в сучасній мові майже не поповнюється. Займенникове походження таких прислівників тепер уже не відчувається. Лише знання історії мови може допомогти у з'ясуванні їх утворення.&quot; ..." CreationDate="2017-02-16T10:39:53.547" UserId="16" />
  <row Id="6727" PostId="425" Score="0" Text="Для давального відмінку слів «той», «те» **теж словниковий наголос на останньому складі: «тому́»** (див. [«Словники України on-line»](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/)). Наголос на передостанньому складі у давальному відмінку — це характерний для західних регіонів діалектизм (аналогічно: «мо́я», «тво́я»), що, однак останнім часом набрав значного поширення і, можливо, скоро стане нормою. (Але у _місцевому_ відмінку, на відміну від давального, «той», «те» завжди мають наголос на «о»: і в західних діалектах, і в літературній нормі.)" CreationDate="2018-04-14T06:17:34.130" UserId="4" />
  <row Id="6731" PostId="425" Score="0" Text="Коротко кажучи, я поки що поставлю мінус, бо ця відповідь стверджує частково неправильну інформацію про наголошення займенника «тому» (і підганяє під це занадто теоретичне твердження «в більшості випадків відмінювання, коли є така можливість, наголос зберігається»)." CreationDate="2018-04-14T13:09:33.780" UserId="4" />
  <row Id="1361" PostId="430" Score="0" Text="http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/ також каже, що *трамва́я* у родовому (і прямого посилання теж не можна дати, ех :(" CreationDate="2017-02-19T19:28:50.863" UserId="36" />
  <row Id="1510" PostId="430" Score="0" Text="Можливо зробити так: http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B2%D0%B0%D0%B9" CreationDate="2017-02-22T05:55:20.827" UserId="392" />
  <row Id="1511" PostId="430" Score="0" Text="@ЄвгенФрік, наведена таблиця просто перелічує варіанти через кому і нічого не пояснює. Хіба не так?" CreationDate="2017-02-22T06:34:13.573" UserId="8" />
  <row Id="1512" PostId="430" Score="0" Text="Так. Я мав на увазі родовий відмінок та неможливість надати пряме посилання у коментарі @NashBridges." CreationDate="2017-02-22T06:42:04.057" UserId="392" />
  <row Id="1108" PostId="433" Score="0" Text="To sum up, the main reason for ISO-9 failure is because it is letter-to-letter transliteration and we want to have phoneme-to-phoneme system, correct? However, isn't ISO-9 exists mainly **because** of ambiguity of the second approach? What is *Kharkiv* to an anglophone is *Charkiw* to a frankophone." CreationDate="2017-02-16T09:00:12.663" UserId="36" />
  <row Id="1112" PostId="433" Score="0" Text="@NashBridges Ukrainian alphabet is 33 letters plus apostrophe. English alphabet has 26, you need to cover the difference somehow. Diacritics are not usable, thus multiletter transliteration should be used. Phonetic readablity is &quot;nice to have&quot;. Ambiguity is problematic, but all schemas in use are ambiguous so far. I do hope that there will transliteration schema adopted that match the properties above." CreationDate="2017-02-16T09:56:55.377" UserId="260" />
  <row Id="1115" PostId="433" Score="0" Text="&quot;Diacritics are not usable&quot; because one expects to **type** them? But why do we have to do that? The goal isn't to move us towards using Latin in everyday usage. I thought that instead one simply takes a text in Ukrainian, passes it to a software and get a result (or vice versa). I may miss something though." CreationDate="2017-02-16T10:24:11.797" UserId="36" />
  <row Id="1061" PostId="434" Score="1" Text="@KyryloYatsenko, це питання не є прямим дублікатом питання http://ukrainian.stackexchange.com/q/380/260, хоча у відповідях прослідковуються відповіді і на це запитання." CreationDate="2017-02-15T18:42:12.880" UserId="260" />
  <row Id="1062" PostId="434" Score="0" Text="Богдане, може переформулювати це запитання, щоб не тільки кафедральний/катедральний було в ньому піднято, а і ефір/етер, щоб у відповідях на Ваше запитання сконцентрувалася інформація про історію змін правописів в цих аспектах?" CreationDate="2017-02-15T18:44:25.287" UserId="260" />
  <row Id="1067" PostId="434" Score="3" Text="@myroslav http://ukrainian.stackexchange.com/questions/438/Т-чи-ф-як-відповідник-th-Θ-при-запозиченні-з-грецької &#xA;думаю, я впорався." CreationDate="2017-02-15T18:58:51.753" UserId="240" />
  <row Id="1058" PostId="436" Score="1" Text="На мою думку, все ж слід орієнтуватися на чинний затверджений правопис, якщо те чи інше правило ним регламентоване." CreationDate="2017-02-15T18:34:47.380" UserId="435" />
  <row Id="1064" PostId="436" Score="1" Text="У тому й річ, що &quot;залежно від того, як слово узвичаєне в мові&quot; - не дуже  чітке пояснення, бо в різних регіонах воно могло по-різному узвичаїтися." CreationDate="2017-02-15T18:49:06.950" UserId="403" />
  <row Id="1069" PostId="436" Score="0" Text="@Palacsinta http://ukrainian.stackexchange.com/questions/438/Т-чи-ф-як-відповідник-th-Θ-при-запозиченні-з-грецької &#xA;тут кажуть, що питання дублює інше питання, то ж я створив більш загальне." CreationDate="2017-02-15T18:59:31.947" UserId="240" />
  <row Id="1107" PostId="436" Score="0" Text="@Palacsinta, ото ж, конкретно в цьому випадку на даний момент правильним варіантом є `кафедра`?" CreationDate="2017-02-16T08:53:54.623" UserId="334" />
  <row Id="1146" PostId="436" Score="1" Text="@Bohdan Kuts Згідно з чинним правописом, &quot;Th залежно від того, як слово узвичаєне в українській мові, передається то літерою ф: арифметика, ефір, кафедра, логарифм, міф, орфографія, пафос, Федір, — то літерою т: бібліотека, ортодокс, ортопедія, театр, теорія; Тадей, Теодор&quot;, отже так." CreationDate="2017-02-16T19:42:41.917" UserId="403" />
  <row Id="1068" PostId="438" Score="5" Text="ор**т**одоксальна ор**ф**ографія — вона така ;-)" CreationDate="2017-02-15T18:59:26.433" UserId="8" />
  <row Id="1070" PostId="438" Score="2" Text="@bytebuster саме так! Просто вже назріло питання, не перший раз ставлять про щось конкретне: катедральний, кафедральний, ефір, етер. Я вирішив, що прийшов час для узагальненого питання." CreationDate="2017-02-15T19:00:57.647" UserId="240" />
  <row Id="4668" PostId="438" Score="2" Text="Як правильно передавати в яких випадках? З одного боку, в пізніх грецизмах переважає передача Θ як Т (навіть у тих, що приходять у наш час через російську, пройшовши перед тим через західноєвропейські мови). З іншого боку, вам скажеш, що правильно передавати як Т, то всім Федорам і Федоренкам доведеться після цього міняти паспорти (бо це ім'я також прийшло з грецької). Тому, очевидно, порада стосується лише нових запозичень (зроблених після цієї поради), у решті випадків — за традицією. У сучасній грецькій θ звучить як [θ] — тобто, як th в англ. think (тинк, финк, синк — як краще передати?)." CreationDate="2017-09-30T19:34:03.597" UserId="1156" />
  <row Id="1130" PostId="439" Score="3" Text="&quot;Картаґена нашої провінційности мусить бути зруйнована&quot; Ю. Шевельов, «Над озером. Баварія»" CreationDate="2017-02-16T13:28:52.323" UserId="36" />
  <row Id="1079" PostId="440" Score="7" Text="&quot;Зірки кращої нема&quot; на мій погляд найбільше підходить. Хоча не в римується. Вираз з магнітика говорить, що зірки краще не знаходити, чим знаходити." CreationDate="2017-02-15T19:44:10.003" UserId="243" />
  <row Id="1131" PostId="440" Score="1" Text="рима втрачається, проте, якщо замінити саме на &quot;зірки кращої нема&quot;, то буде збережено віршовий розмір :)" CreationDate="2017-02-16T14:28:04.647" UserId="16" />
  <row Id="4676" PostId="443" Score="0" Text="Незрозуміло, в якому місці «вихідний» менш суперечливе, ніж «джерельний». У контексті компіляції «вихідний» стає самоантонімічним (будучи одночасно антонімом до «вхідний»), тоді як джерельна вода в цьому процесі, як правило, не використовується — натомість, існує абстрактне поняття «джерело». «Вихідний» скальковано з російської, «сирці» — запозичено з російського сленгу (де воно є адаптацією англ. source), «джерельний» скальковано з англ. «source», «твірний» — своє рідне, але надто далеке за змістом. «Текст програми» — буквалізм, але «вихідний код» без нього нежиттєздатний." CreationDate="2017-09-30T21:39:11.813" UserId="1156" />
  <row Id="1096" PostId="444" Score="1" Text="я доречі це правило у школі запам'ятовував так: якщо маю сумніви, то `-а/-я` вживаю для більш конкретних, а `-у/-ю` для більш абстрактних іменників. тобто навпаки" CreationDate="2017-02-15T21:06:34.633" UserId="92" />
  <row Id="1097" PostId="444" Score="0" Text="@Chizh нас вчитель з музики в цьому &quot;просвітив&quot; :D А щодо слова &quot;трамвай&quot;, то це начебто вийняток (контекст впливає на закінчення)." CreationDate="2017-02-15T21:35:56.903" UserId="22" />
  <row Id="1110" PostId="445" Score="1" Text="Додам, що основною метою UX проектувальника є досягнення [*потоку*](https://en.wikipedia.org/wiki/Flow_(psychology)). Тобто користувача має &quot;засмоктувати&quot;, час перестає відчуватися. На думку спадає щось на кшталт *користувацька залу́ка* (словотвір, щоб відрізняти від *залучення* — *involvement*)" CreationDate="2017-02-16T09:22:34.610" UserId="36" />
  <row Id="4099" PostId="445" Score="0" Text="Ніколи не спадало на думку, що UX може йтися про короткочасне враження від взаємодії з програмою. Чи може бути так, що в цьому терміні поєднуються обидва значення англ. слова _experience_, згадані в запитанні? Сама ж вживаю «користувацький досвід»." CreationDate="2017-07-27T20:09:15.253" UserId="1062" />
  <row Id="4104" PostId="445" Score="0" Text="@ata_zh досвід якось ближче до знань, тут більше про враження, емоції." CreationDate="2017-07-28T18:17:04.883" UserId="9" />
  <row Id="4106" PostId="445" Score="0" Text="@yola, так, я розумію. Невже значення слова «досвід» українською заважає говорити про емоційний досвід? (Мені збоку доводять, що заважає, але я просто не можу збагнути. Адже говорять про гіркий чи приємний досвід, чи ще якось так)." CreationDate="2017-07-29T07:59:23.530" UserId="1062" />
  <row Id="4108" PostId="445" Score="0" Text="@ata_zh гм.., мабуть, ви праві." CreationDate="2017-07-29T08:03:22.627" UserId="9" />
  <row Id="1092" PostId="446" Score="1" Text="Є підозра, що оголошення просто містить помилку. Чи хазяйка, дійсно, «с»дає саме **дві кімнаті**?" CreationDate="2017-02-15T20:53:24.683" UserId="8" />
  <row Id="1095" PostId="446" Score="0" Text="@bytebuster Тому я й називаю це &quot;чимось типу доказу&quot;, а не доказом. Світлина з Закарпаття, а для південно-західного наріччя досі актуальна форма двоїни. А правопис префіксів - досить поширена помилка, але qui sait..." CreationDate="2017-02-15T21:02:14.737" UserId="403" />
  <row Id="1200" PostId="446" Score="0" Text="Не зустрічав такої форми для саме слова &quot;кімната&quot;. І якось незвична вона і не звучить." CreationDate="2017-02-17T17:06:32.780" UserId="243" />
  <row Id="8128" PostId="446" Score="1" Text="Щодо цитати з перекладу &quot;Гаррі Поттера і т. д.&quot;: можливо, &quot;руці&quot; -- це множина від &quot;руця&quot; (як зменшувально-пестливе від &quot;рука&quot;; хоча [СУМ-11](http://sum.in.ua/s/rucja) дає тільки суперечливий приклад із вживанням чи то в множині, чи то в двоїні)?" CreationDate="2018-12-15T03:21:42.673" UserId="1787" />
  <row Id="11186" PostId="448" Score="2" Text="&quot;Навзаєм&quot; ще й вимовляти дещо простіше (мені, як мінімум), бо комбінаця &quot;мн&quot; у &quot;взаємно&quot; трохи незручна." CreationDate="2021-02-16T13:29:42.940" UserId="2994" />
  <row Id="1118" PostId="451" Score="0" Text="Не буду лукавити. Мені більше до душі: &quot;Чарівна Оксана Живе Знову Біля Старого Фонтану&quot;. Та все ж хотілося б дізнатися, чи є рекомендації щодо якогось варіанту. Очевидно, це той випадок, коли немає, і, мабуть, це на краще." CreationDate="2017-02-16T10:42:09.183" UserId="435" />
  <row Id="1124" PostId="451" Score="0" Text="@Artemix Дякую за викладену думку. Ви маєте рацію. Як для дітей, то варіант із зайчиськом і фокстер'єром видається найприйнятнішим. Хіба що для зовсім маленьких діток трохи складнуватіі слова. Але якщо розмірковувати, що для практичного застосування мнемоніксу дитина вже має розрізняти звуки і виокремлювати перший звук кожного слова фрази, то логічно припустити, що в такому віці слова &quot;байдикуватий&quot; і &quot;фокстер'єр&quot; вже відомі й уживані." CreationDate="2017-02-16T11:52:50.020" UserId="435" />
  <row Id="1129" PostId="451" Score="1" Text="@OksanaGubrenko В &quot;Улюблених віршах&quot; видавництва Абабагаламага є вірш &quot;Дитяча мрія&quot; з такими словами: &quot;Як я хочу теж такого, /&#xA;хай би навіть і малого,/&#xA;хай би куцого, рудого/&#xA;песика!/&#xA;Міг би бути фокстер’єром —/&#xA;ми б із ним гуляли сквером.&quot; (і так далі). Є надія що дітям цього вірша прочитають :)" CreationDate="2017-02-16T13:13:39.770" UserId="69" />
  <row Id="1135" PostId="451" Score="2" Text="Для померанчового кольору можна замінити Обжене на Прожене: Чи Прожене́ Жваве́нького Зайчи́ська Байдикуватий Ситий Фокстер'єр" CreationDate="2017-02-16T16:34:17.667" UserId="162" />
  <row Id="1166" PostId="451" Score="2" Text="Експеримент (на мені) показує що &quot;Чапля Осінь Жде Завзято, Буде Сани Фарбувати&quot; запам'ятовується краще - напевно і ритм простіший і слова. &quot;Байдикуватий Ситий&quot; - декілька &quot;статичних&quot; прикметників підряд, виходить &quot;якійсь&quot; і &quot;якійсь&quot; - важко пригадувати." CreationDate="2017-02-17T10:46:46.120" UserId="69" />
  <row Id="1127" PostId="455" Score="1" Text="-1: те, як вживаєте ви, не є достатнім аргументом для хорошої відповіді. Спробуйте додати більш поважні джерела для обґрунтування." CreationDate="2017-02-16T12:45:01.487" UserId="8" />
  <row Id="1188" PostId="455" Score="0" Text="Я маю на увазі, що не можна перекладати source code самостійно." CreationDate="2017-02-17T12:56:03.427" UserId="254" />
  <row Id="1194" PostId="455" Score="0" Text="Я цілком розумію. Перегляньте, будь ласка [help], а особливо текст [How to Answer](http://ukrainian.stackexchange.com/help/how-to-answer). Там є думки стосовно того, яким має бути хороша відповідь, і чим вона відрізняється від поганої. А після прочитання не забудьте відредагувати вашу відповідь, щоб вона більше відповідала вимогам." CreationDate="2017-02-17T15:35:49.870" UserId="8" />
  <row Id="12660" PostId="455" Score="0" Text="Думка в основі цієї відповіді правильна, хоча так, відповідь дуже лаконічна, вона має бути розрахована на людей, далеких від теми, та містити більше пояснень." CreationDate="2023-02-21T12:19:16.730" UserId="5316" />
  <row Id="1136" PostId="458" Score="3" Text="в мене є два кандидати на братів телесика  [_син теслі_](https://en.wikipedia.org/wiki/Jesus) та [англійський хлопчина](https://en.wikipedia.org/wiki/Tom_Thumb) зі схожими рисами. На жаль, здогадку про те, що образ Телесика являє собою певну суперпозицію цих запозичень, я перевірити не в змозі :)" CreationDate="2017-02-16T17:33:44.377" UserId="92" />
  <row Id="1138" PostId="460" Score="0" Text="Ні, це не зв'язано з непотизмом, блатом та кумівством. Приклад networking - ти працюєш у компанії, що продає певні продукти (чи послуги). Ти їдеш на конференцію, де ти займаєшся наступним:&#xA;&#xA;* показуєш презентацію свого продукту&#xA;* дивишся презентації інших продуктів&#xA;* займаєшся networking - тобто просто спілкуєшся з потенційними клієнтами та партнерами у неформальній обстановці, з кимось знайомишся, з кимось ти вже знайомий, просто ділишся новинами - і особистими, і по роботі. Це більше схоже на профейсійну соціалізацію." CreationDate="2017-02-16T17:52:07.617" UserId="188" />
  <row Id="1139" PostId="460" Score="0" Text="Це був один з прикладів networking. Інший приклад - через linkedin шукаєш людей, що цікавляться твоїм продуктом, або що можуть бути корисними в його просуванні. Знайомишся, спілкуєшся. Тут відсутній корупційний елемент, який є в кумовстві." CreationDate="2017-02-16T17:53:19.207" UserId="188" />
  <row Id="1142" PostId="460" Score="1" Text="я все це чітко зазначив у своїй відповіді, що кумівство та блат - це специфічна мутація явища, назви якому можливо не зберіглося" CreationDate="2017-02-16T18:45:54.253" UserId="92" />
  <row Id="1143" PostId="460" Score="0" Text="@Chizh  гарне дослідження, але все ж треба для повноти відповіді запропонувати якийсь варіянт. *Братання* в цю схему не підходить? Чи мо' *кумпанійство* :)?" CreationDate="2017-02-16T18:59:00.123" UserId="36" />
  <row Id="1153" PostId="460" Score="0" Text="кумпель відпадає, бо має інакше ([companis](https://de.wiktionary.org/wiki/Kumpan)) від кума ([commater](https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%BA%D1%83%D0%BC#Etymology_1_2)) походження. Тобто між кумом та кумпелєм спільного - латинський перфікс у родоводі." CreationDate="2017-02-16T23:33:11.527" UserId="92" />
  <row Id="1156" PostId="460" Score="3" Text="Мені подобається ваше дослідження і мутація має місце, проте networking є процесом набуття корисних зв'язків, кумовство і блат - їх використанням." CreationDate="2017-02-17T08:17:56.020" UserId="326" />
  <row Id="1157" PostId="463" Score="0" Text="thank you. It's interesting. But a consequent question is on the way - will it be considered a mistake if one writes or types such words with ordinary Г instead Ґ, e.g. автобіоґрафія, автоґраф, аґент  - under [Borys Hrinchenko dictionary list](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%96%D0%BA_%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2_%D0%B7_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BE%D1%8E_%D2%90_%D0%B7%D0%B0_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BC_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%B0_%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B0) ?" CreationDate="2017-02-17T09:32:53.447" UserId="435" />
  <row Id="1170" PostId="463" Score="2" Text="Due to we don't currently have single list of rules for it and multiple definitions of usage (one is above) it can't be treated as a mistake. Thanks for good question by the way." CreationDate="2017-02-17T12:03:57.427" UserId="107" />
  <row Id="1162" PostId="466" Score="0" Text="В певному контексті, мабуть, може бути [ВЕЛЕЛЮ́БНИЙ](http://sum.in.ua/s/veleljubnyj) &#xA;ВЕЛЕЛЮ́БНИЙ, а, е, книжн. Здатний глибоко любити кого-, що-небудь або багатьох. Він [Байрон] ненавидів їх [англійських аристократів] всіма силами своєї велелюбної душі (Літературна газета, 17.IV 1939, 1); &#xA;//  ірон. Який прикривається почуттям любові для досягнення певної мети. Велелюбний душпастир.. щойно привернув їх з невірного православ'я в вірну католицьку релігію (Юрій Смолич, Мир.., 1958, 112).&#xA;Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, 1970. — Стор. 317." CreationDate="2017-02-17T10:17:18.037" UserId="435" />
  <row Id="1260" PostId="466" Score="0" Text="Легкозакохуваний подобоється й дуже :) Тепер тіко в маси треба пустить і почати використовувати." CreationDate="2017-02-18T15:36:51.003" UserId="331" />
  <row Id="12713" PostId="468" Score="2" Text="виправте, будь ласка, оскільки маленьки помилки викликають сумніви щодо великої думки :)&#xA;- не наступним чином. наступним у черзі, але таким чином. те саме про слово подібне.&#xA;- цей процес можна простежити не по таким словосполученням, а по таких словосполученнях.&#xA;- суто лінгвістичної пишеться окремо, а не через дефіс.&#xA;- ну і &quot;доводитимемо нашим онукам, що, мовляв, ви, онуки, неправильно пишете&quot;: сміливо можна забрати зайву тут кому після що. доводитимемо нашим онукам, що мовляв, ви, онуки, неправильно пишете.&#xA;За статтю дякую, згодна з думкою." CreationDate="2023-04-22T05:17:18.850" UserId="5498" />
  <row Id="12927" PostId="468" Score="1" Text="@user5498 дякую за коментар. Перепрошую, що лише зараз помітив його: перетворення відповіді на коментар не викликало появу notification у верхній панелі. Я вніс запропоновані вами правки, окрім останньої: не розумію мотивації прибирати одну з двох ком, які є обов'язковими перед і після вставних слів. Окремо зауважу, що будь-який користувач, незалежно від репутації, має можливість натиснути кнопку Edit і запропонувати правку. У такому випадку notification точно буде, а на додачу інші користувачі можуть approve вашої правки навіть без моєї участі." CreationDate="2023-09-14T17:43:07.413" UserId="8" />
  <row Id="1158" PostId="469" Score="2" Text="чудова пісня. карта [нароковац](http://webslovnik.zoznam.sk/synonymicky-slovnik/narokovat) - то здається саме виклик на військовий вишкіл перед війною, повістка. [дошіковац](http://bara.ujc.cas.cz/ssjc/search.php?hledej=Hledat&amp;heslo=%C5%A1ik&amp;sti=11900&amp;where=hesla) - то напевно вмовляти, бо наскільки я розумію нень героя пісні загинув на минулій війні, тож то так би мовити, образне, майже іронічне вмовляння" CreationDate="2017-02-17T09:55:46.183" UserId="92" />
  <row Id="2607" PostId="470" Score="1" Text="Я, коли в дитинстві чув рекламу «*Jillette — [най]краще для чоловіків*», інтерпретував слово «*[най]краще*» саме як прислівник, а не як прикметник, тобто сприймав це не як «*Jillette — найкращий серед усіх чоловічих товарів для гоління*», а як «*Jillette більше підходить чоловікам, аніж жінкам чи дітям*» — що викликало в мене подив через очевидну банальність фрази (про існування жіночих бритв або необхідність у певних випадках брити голову дітям я тоді, звісно, не знав)." CreationDate="2017-03-13T18:15:34.240" UserId="4" />
  <row Id="4083" PostId="470" Score="1" Text="@sasha, ще можна інтерпретувати якось _«найкраще з того всього, що взагалі було придумане для чоловіків»_ (тобто не тільки товарів [ч.р.], а ще інших речей), але це аж настільки претензійно, що аж неправдоподібно :)" CreationDate="2017-07-27T13:20:38.257" UserId="1062" />
  <row Id="4826" PostId="470" Score="1" Text="&quot;Тут ліпше послуговуватися словом кращої&quot;. - Неправильно. Тут СЛІД НЕОДМІННО вживати форми &quot;кращої&quot;. &quot;Краще&quot; в цьому контексті - прикрий, потворний московізм." CreationDate="2017-10-10T06:50:09.540" UserId="1166" />
  <row Id="4827" PostId="470" Score="0" Text="@ІгорБурковський Я переніс вашу відповідь у коментар через те що вона відповідає на вже існуючу відповідь. На цьому сайті &quot;відповідь&quot; призначена для відповідей на питання. Для уточнення інших відповідей використовуються коментарі. Дякую!" CreationDate="2017-10-11T07:44:23.977" UserId="69" />
  <row Id="1178" PostId="474" Score="0" Text="Безпосередньо в цифровій адженді (Цифрова адженда України – 2020 («Цифровий порядок денний» – 2020) використовується термін &quot;цифровізація&quot;." CreationDate="2017-02-17T12:30:33.440" UserId="435" />
  <row Id="1179" PostId="474" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, читаючи цей документ і виникло питання, оскільки автори вживають різні варінати в документах, дописах в соціальних мережах, ЗМІ тощо." CreationDate="2017-02-17T12:32:03.900" UserId="326" />
  <row Id="1180" PostId="474" Score="0" Text="@sashaeve так, термін не офіційний. Але, наскільки я розумію, Адженда невдовзі буде затверджена, і термін увійде в ужиток. Більше того, на підставі цього &quot;цифровізація&quot; як термін впроваджується і тлумачиться в проекті Концепції з розвитку електронної демократії." CreationDate="2017-02-17T12:36:31.320" UserId="435" />
  <row Id="1181" PostId="474" Score="0" Text="@sashaeve &quot;Стратегія інформатизації&quot; видається прийнятним варіантом, але, як на мене, термін &quot;інформатизація&quot; дещо вужчий, аніж &quot;цифровізація&quot; чи &quot;диджиталізація&quot; з огляду на перспективи охоплення найрізноманітніших сфер життя. Якщо ж розглядати варіант &quot;інформаційна стратегія&quot;, то тоді все ж краще пропонувати &quot;інформатизаційна стратегія&quot; (від &quot;інформатизація&quot;, а не &quot;інформація&quot;)." CreationDate="2017-02-17T12:40:50.113" UserId="435" />
  <row Id="1182" PostId="474" Score="0" Text="@sashaeve в проекті Концепції з розвитку електронної демократії &quot;цифровізація&quot; тлумачиться як &quot;механізм (платформа) розвитку інформаційного суспільства, внутрішнього ринку інформаційно-комунікаційних технологій шляхом підвищення ефективності та збільшення продуктивності від використання цифрових технологій, забезпечення кожному рівних можливостей доступу до інформації, знань і послуг, підвищення довіри та безпеки при використанні інформаційно-комунікаційних технологій&quot;" CreationDate="2017-02-17T12:47:36.383" UserId="435" />
  <row Id="1185" PostId="474" Score="0" Text="Digital Agenda for Ukraine без розуміння контексту правильно перевести важко. Найбільш буквально &quot;точне інформаційна стратегія для України&quot;. Але контекст важливий. Тому що що таке Digital Agenda for Ukraine або не ясно або може мати багато значення" CreationDate="2017-02-17T12:54:15.670" UserId="30" />
  <row Id="1187" PostId="474" Score="0" Text="@Regfor, ось тут контекст: https://www.facebook.com/valeriy.fischuk/posts/1678033522489657" CreationDate="2017-02-17T12:54:57.643" UserId="326" />
  <row Id="1208" PostId="479" Score="0" Text="Чесно говорячи, я і задав питання тут, щоб після обговорення запропонувати змінити як адженду, так і цифровізацію на щось адекватне. Тому цей проект не може слугувати авторитетним джерелом." CreationDate="2017-02-17T18:14:08.933" UserId="326" />
  <row Id="1210" PostId="479" Score="0" Text="@sashaeve просто обговорення проекту цього документа вже вийшло на такий рівень (комітетські слухання в комітеті ВР з питань інформатизації та зв'язку - https://www.facebook.com/danchenko.oleksandr/posts/726663004177864?pnref=story), що навряд чи будуть вносити саме такі правки :( Проте, чому б не спробувати." CreationDate="2017-02-17T18:44:27.573" UserId="435" />
  <row Id="1233" PostId="479" Score="0" Text="Там окремим пунктом йде узаконення &quot;цифрових&quot; дефініцій, тому впевнений, що робота над термінологією не буде марною." CreationDate="2017-02-17T20:29:34.200" UserId="326" />
  <row Id="1235" PostId="479" Score="0" Text="@sashaeve Успіхів Вам! Якщо можна, прохання окремо повідомити про результати. Бо, як я й казала, на термінології &quot;адженди&quot; частково базується термінологія проекту Концепції електронної демократії. А важливо, щоб терміни були гармонізовані." CreationDate="2017-02-17T20:37:06.913" UserId="435" />
  <row Id="1190" PostId="480" Score="0" Text="Наведіть, будь ласка, приклади, коли потрібно вживати той чи інший варіант перекладу." CreationDate="2017-02-17T13:17:24.917" UserId="326" />
  <row Id="1196" PostId="481" Score="0" Text="Оскільки це запитання має bounty (додатковий бонус), варто робити відповіді таким чином, щоб вони відповідали меті того, хто запропонував цей бонус. Мета сформульована так: *«У відповіді я б хотів побачити аналіз такого явища взагалом: що спільного є між відомими випадками? де є межа після якої подібні зміни стають неможливими?»*. Коли стікає термін bounty, робот підраховує кількість голосів і пропонує ту відповідь (надану **під час дії** bounty), яка отримала найбільше голосів. А оскільки ваша відповідь не відповідає цій вимозі, **я мушу її мінуснути**." CreationDate="2017-02-17T16:09:40.580" UserId="8" />
  <row Id="1470" PostId="481" Score="0" Text="@bytebuster Питання було сформульоване так: *Тож у зв'язку з цим маю два питання: 1. риторичне: Чи варто вживати самоназву &quot;Джьонгуа&quot; замість усталеної назви &quot;Китай&quot;? 2. вимагає відповіді: Чи існують у історії української мови випадки, коли усталена іноземна географічна назва замінювалася на більш відповідну до того варіанту який вживають тамтешні мешканці?*&#xA;Я відповіла на друге запитання, те саме що вимагало відповіді, добавив нові випадки, що ще не були тут згадані. Але, будь ласка, якщо ви змушені, то мінусуйте." CreationDate="2017-02-21T10:48:29.677" UserId="96" />
  <row Id="9606" PostId="481" Score="0" Text="Індійці ще Калькутту змінили на Колкату - https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0." CreationDate="2019-11-14T19:41:20.520" UserId="1876" />
  <row Id="1881" PostId="482" Score="4" Text="Хм, &quot;питання&quot; - гарний переклад для &quot;issue&quot; :)" CreationDate="2017-03-01T11:01:08.400" UserId="189" />
  <row Id="10173" PostId="483" Score="0" Text="Не пояснюєте наявність префіксу за-. Я не розумію." CreationDate="2020-02-19T13:37:35.913" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10174" PostId="483" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, здається, sashaeve цікавився відмінностями у вживанні, а не словотворенням." CreationDate="2020-02-19T13:57:54.117" UserId="435" />
  <row Id="10175" PostId="483" Score="0" Text="Oksana Gubrenko Вибачте, але на основі вказаних пояснень мені не достатньо того, щоб зрозуміти різницю між словами питання та запитання. Тобто як їх вживати. Це стосується пояснень на цій сторінці та усіх інших, що я знайшов в мережі. Пояснення не чіткі для мене. Думаю, що проблема саме в розумінні префікса за-. Також перечитав тлумачні словники та інші джерела. Немає зрозумілого для мене тексту." CreationDate="2020-02-19T14:44:49.907" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10176" PostId="483" Score="0" Text="@ Oksana Gubrenko На основі чого ґрунтується твердження &quot;Не можна поєднувати іменник запитання з дієсловом задавати&quot;?" CreationDate="2020-02-19T14:48:53.297" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10177" PostId="483" Score="0" Text="Як правильно вказати ваше ім'я з @, щоб працювало?" CreationDate="2020-02-19T14:52:29.623" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10178" PostId="483" Score="0" Text="З прочитаного зрозумів, що є слово питання і є слово запитав, але слова запитання схоже просто не правильне. Тобто воно не логічне. ... для мене." CreationDate="2020-02-19T14:55:27.330" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10179" PostId="483" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, не розумію Ваших претензій до мене. Про підстави для тверджень (Ваш 3-ій коментар), то це радше питання до автора цитати. Ви кажете, що перечитали тлумачні словники та інші джерела, тож якщо маєте інше бачення, можете оформити його альтернативною відповіддю. Я намагалась відповісти запитувачу. Складно врахувати всі можливі дотичні запитання від інших учасників SE. Тег на ім*я в цьому конкретному випадку не працює, бо я і є автор відповіді, яку коментують, тому повідомлення мені приходить за вмовчанням." CreationDate="2020-02-19T15:42:53.107" UserId="435" />
  <row Id="10181" PostId="483" Score="0" Text="Надіявся, що зможете пояснити детальніше ..." CreationDate="2020-02-21T12:25:15.793" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10182" PostId="483" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, даруйте, що неправильно зрозуміла. Стосовно Ваших припущень у коментарі &quot;З прочитаного...&quot;, мені, навпаки, здається цілком логічно: питати -&gt; питання, запитати -&gt; запитання.  Утім, якщо все ж є сумніви, можете оформити як окреме запитання з акцентом саме на цьому нюансі." CreationDate="2020-02-21T13:47:25.920" UserId="435" />
  <row Id="1440" PostId="486" Score="1" Text="Пояснення одного з редакторів ВЕСУМ таке: слова зібрані з багатьох джерел, не всі з яких академічні. ВЕСУМ щойно виправив написання слова &quot;суперїжа&quot; - разом із декількома іншими, де також був пропущений апостроф." CreationDate="2017-02-20T23:32:40.657" UserId="122" />
  <row Id="1203" PostId="487" Score="2" Text="Справа в тому, що пошук в Гуглі не дає варіантів цього слова з апострофом, а лише: а) без апострофа, б) як два слова, в) через дефіс. Тож мені й цікаво який варіант вірний. До того ж **суперїжа** складається з двох слів, тому, як мені здається, наведене вами правило тут не пасує. Тут можливо підходить правило _5. У складних словах, перша частина яких закінчується на приголосний: двох'ярусний, чотирьох'ярусний, дит'ясла._ Але через те, що з апострофом я варіанта не бачив, тож вирішив, що треба використовувати правило про злитну вимову." CreationDate="2017-02-17T17:35:42.290" UserId="162" />
  <row Id="1205" PostId="487" Score="0" Text="@Ivan я переконаний, що немає сенсу слухати ґуґл в цьому питанні. Ґуґл наповнюють такі ж самі люди, як ми з вами. Ви праві, треба користатися саме 5-м правилом, тому що тут справді складне слово, перша частина якого закінчується на приголосний." CreationDate="2017-02-17T17:46:57.800" UserId="240" />
  <row Id="1219" PostId="487" Score="0" Text="Я відредагував своє питання додавши де саме я знайшов це слово. Посилання на цей словник (ВЕСУМ) вже були на цьому форумі. І коли я аналізував цей словник, то знайшов цей випадок і зацікавився чи це помилка в словнику, чи треба використовувати правило, що я навів в своєму питанні?" CreationDate="2017-02-17T19:09:28.870" UserId="162" />
  <row Id="1303" PostId="487" Score="0" Text="яке походження &quot;альтернативного варіанту&quot; написання через дефіс?" CreationDate="2017-02-19T07:28:36.423" UserId="122" />
  <row Id="1775" PostId="487" Score="0" Text="@SassaNF, це помилка. *Супер'їжа* можна писати **лише через апостроф**. [Правопис конкретно неможливість написання через дефіс у § 25.4.а](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par25p4a)." CreationDate="2017-02-27T18:19:56.757" UserId="4" />
  <row Id="1776" PostId="487" Score="0" Text="@Ivan, гугл — не показник. Російське «суперъеда» теж значно частіше пишуть помилково «супереда». Але український (як і російський) правопис у даному моменті чіткий. Тут можна обговорювати хіба що психологічні апсекти (поговорити про прагнення людини до спрощення, про ілюзію розділеності такого складного слова навіть при написанні разом — з якої випливає бажання опустити апостроф (чи «ъ»), про вплив написань «Super-їжа» (правильне), «СуперЕда» (стилізоване) на *супер'їжу/суперъеду* і т.д.)." CreationDate="2017-02-27T18:26:40.897" UserId="4" />
  <row Id="1777" PostId="487" Score="0" Text="@Sasha я там і написав, що правильно тільки через апостроф. А альтернативний варіянт неправильний." CreationDate="2017-02-27T18:29:33.990" UserId="240" />
  <row Id="1785" PostId="487" Score="0" Text="@Sasha там однозначно написано, як **за правилами**. Якщо хтось хоче користуватися іншим варіантом **не за правилами**, я не хочу і не можу забороняти. Він існує, і ним користуються." CreationDate="2017-02-27T20:08:28.853" UserId="240" />
  <row Id="1786" PostId="487" Score="0" Text="@Sasha а, я не дочитав, зараз напишу." CreationDate="2017-02-27T20:09:15.400" UserId="240" />
  <row Id="1788" PostId="487" Score="0" Text="@P.Vovk, перепрошую, що майже перетворив Вашу відповідь на вікі, але як щодо такої зміни? Чи не дуже? Звісно, відкотіть це, якщо погано (або я сам відкочу, якщо не побачу явної згоди)." CreationDate="2017-02-27T20:51:01.460" UserId="4" />
  <row Id="1795" PostId="487" Score="0" Text="@Sasha ви просто дуже любите правила й унормованість. Я - не такою мірою. Але ми, все ж таки, на stackexchange, тому нехай буде по-вашому)" CreationDate="2017-02-27T22:08:20.727" UserId="240" />
  <row Id="1236" PostId="488" Score="0" Text="_якщо є аккаунт у фейсбуці, то можна казати `на`, а якщо немае - то тільки `у`_" CreationDate="2017-02-17T20:47:14.513" UserId="92" />
  <row Id="1237" PostId="488" Score="0" Text="ще цікавить вживання `у еміграції` / `на еміграції`" CreationDate="2017-02-17T20:48:01.933" UserId="92" />
  <row Id="1240" PostId="488" Score="0" Text="@Chizh Чому саме так &quot;якщо є аккаунт у фейсбуці, то можна казати на, а якщо немае - то тільки у&quot;? А щодо еміграції, то я б ніколи не сказала &quot;на&quot; (виключно інтуїтивно)." CreationDate="2017-02-17T20:58:54.250" UserId="435" />
  <row Id="1241" PostId="488" Score="0" Text="вживання в [інтернеті](https://day.kyiv.ua/uk/article/kultura/ukrayinski-molodizhni-organizaciyi-na-emigraciyi) і [літературі](http://svit.gov.ua/index.php?productID=780) рідко, але все ж таки зустрічаються" CreationDate="2017-02-17T21:02:10.250" UserId="92" />
  <row Id="1242" PostId="488" Score="3" Text="@Chizh стосовно книги О’Коннор-Вілінська Валерії &quot;На еміграції&quot;, то мені здається, що це такий літературний прийом - алюзія  чи що. Так і проситься &quot;на чужині&quot;, наче авторка саме це хотіла сказати, тобто в еміграції, як на чужині. Але це моє суб'єктивне враження. Книгу цю я не читала." CreationDate="2017-02-17T21:08:58.130" UserId="435" />
  <row Id="1243" PostId="488" Score="0" Text="[Володимир Потульницький](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D1%82%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80_%D0%90%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87) у [&quot;Дипломатії Павла Скоропадського&quot;](http://acta.com.ua/index.php?page=shop.product_details&amp;flypage=flypage-ask.tpl&amp;product_id=100&amp;category_id=11&amp;option=com_virtuemart&amp;Itemid=63&amp;vmcchk=1&amp;Itemid=63) сторінці 23 вживає: &quot;... Ці акції В. Липинського кладуть початок організауійному рухові гетьманців на еміграції&quot;" CreationDate="2017-02-17T21:19:39.803" UserId="92" />
  <row Id="1244" PostId="488" Score="0" Text="хоча там само на сторінці 26: &quot;... і сам Павло Скоропадський і далі піддтримував вже стосунки вже в еміграції&quot;" CreationDate="2017-02-17T21:21:30.630" UserId="92" />
  <row Id="1211" PostId="489" Score="0" Text="Перепрошую, не всі забули, що &quot;інформація&quot; й &quot;інформатизація&quot; не синоніми :) =&gt; &quot;@sashaeve &quot;Стратегія інформатизації&quot; видається прийнятним варіантом, але, як на мене, термін &quot;інформатизація&quot; дещо вужчий, аніж &quot;цифровізація&quot; чи &quot;диджиталізація&quot; з огляду на перспективи охоплення найрізноманітніших сфер життя. Якщо ж розглядати варіант &quot;інформаційна стратегія&quot;, то тоді все ж краще пропонувати &quot;інформатизаційна стратегія&quot; (від &quot;інформатизація&quot;, а не &quot;інформація&quot;). – Oksana Gubrenko 6 hours ago&quot;" CreationDate="2017-02-17T18:54:25.433" UserId="435" />
  <row Id="1214" PostId="489" Score="0" Text="У мене є проект цієї Цифрової адженди, але в .pdf Я не знаю, як ним поділитися в межах цієї бети. У ньому під цифровізацією мається на увазі не стільки оцифрування (переведення інформації в цифровий формат) і не стільки інформатизація (в сенсі збільшення ролі інформації у справах суспільства), скільки всеохоплююче розповсюдження ІКТ в найрізноманітніші сфери - освіта, медицина, урядування, демократія (петиції, референдуми, вибори), економіка, комерція, митниця, землеробство, безпека і ще багато-багато сфер." CreationDate="2017-02-17T19:05:07.383" UserId="435" />
  <row Id="1217" PostId="489" Score="0" Text="Я не стверджую, що &quot;цифровізація&quot; влучний відповідник, але й &quot;оцифрування&quot;, й &quot;інформатизація&quot; не розкривають змісту згідно з концепцією." CreationDate="2017-02-17T19:07:55.240" UserId="435" />
  <row Id="1218" PostId="489" Score="0" Text="@OksanaGubrenko ех, не відкрив коментарі до головного питання. Казав про тих, хто писав відповіді. Видалив про &quot;забули&quot;.&#xA;&#xA;Я також не впевнений, як це найкраще зробити з пдф. Може, в вас є можливість десь опублікувати його в електронному вигляді? На сайті університету, наприклад." CreationDate="2017-02-17T19:08:41.057" UserId="240" />
  <row Id="1220" PostId="489" Score="0" Text="Я не знаю, чи його можна публікувати, адже це проект, хоча днями його вже обговорювали на комітетських слуханнях у профільному комітеті ВР. Але версія проекту 1.0. десь зустрічалася у Фейсбуку. Як знайду, скину посилання." CreationDate="2017-02-17T19:14:36.023" UserId="435" />
  <row Id="1221" PostId="489" Score="0" Text="А ще мені сподобалося Ваше &quot;також для забезпечення українського її звучання), залишається користуватися перекладом стратегія інформатизації для України&quot;. Стратегія й інформатизація мають таке ж українське звучання, як і диджиталізація, і цифровізація, як на мене :)" CreationDate="2017-02-17T19:16:48.183" UserId="435" />
  <row Id="1223" PostId="489" Score="0" Text="@OksanaGubrenko я так написав, бо перші два корені вже давно усталені в українській мові, а &quot;диджиталізація&quot; навіть вимовити складно. Не погоджуєтесь? (про цифровізацію тоді ще не йшлося)" CreationDate="2017-02-17T19:23:42.140" UserId="240" />
  <row Id="1227" PostId="489" Score="0" Text="Погоджуюся, але не з тим, що про цифровізацію тоді не йшлося :) Знову ж - коментарі до головного питання =&gt; &quot;Безпосередньо в цифровій адженді (Цифрова адженда України – 2020 («Цифровий порядок денний» – 2020) використовується термін &quot;цифровізація&quot;. – Oksana Gubrenko 6 hours ago&quot; А також моя окрема відповідь про неологізми, та в самому головному питанні)" CreationDate="2017-02-17T19:29:08.870" UserId="435" />
  <row Id="1228" PostId="489" Score="0" Text="Посилання на перший проект Цифрової адженди https://issuu.com/mineconomdev/docs/digital_agenda_ukraine-v2__1_" CreationDate="2017-02-17T19:30:56.530" UserId="435" />
  <row Id="1213" PostId="490" Score="0" Text="У мене є проект цієї Цифрової адженди, але в .pdf Я не знаю, як ним поділитися в межах цієї бети. У ньому під цифровізацією мається на увазі не стільки оцифрування (переведення інформації в цифровий формат) і не стільки інформатизація (в сенсі збільшення ролі інформації у справах суспільства), скільки всеохоплююче розповсюдження ІКТ в найрізноманітніші сфери - освіта, медицина, урядування, демократія (петиції, референдуми, вибори), економіка, комерція, митниця, землеробство, безпека і ще багато-багато сфер." CreationDate="2017-02-17T19:02:10.573" UserId="435" />
  <row Id="1216" PostId="490" Score="0" Text="Я не стверджую, що &quot;цифровізація&quot; влучний відповідник, але й &quot;оцифрування&quot;, й &quot;інформатизація&quot; не розкривають змісту згідно з концепцією." CreationDate="2017-02-17T19:07:29.153" UserId="435" />
  <row Id="1222" PostId="490" Score="0" Text="навіщо тоді на отой процес витрачати зусилля, в чому бенефіт?" CreationDate="2017-02-17T19:22:45.350" UserId="92" />
  <row Id="1224" PostId="490" Score="0" Text="Автор запитання =&gt; &quot;Чесно говорячи, я і задав питання тут, щоб після обговорення запропонувати змінити як адженду, так і цифровізацію на щось адекватне. Тому цей проект не може слугувати авторитетним джерелом. – sashaeve 1 hour ago&quot;" CreationDate="2017-02-17T19:24:15.973" UserId="435" />
  <row Id="1225" PostId="490" Score="0" Text="я про аґенду взагалом, про &quot;всеохоплююче розповсюдження ІКТ в найрізноманітніші сфери - освіта, медицина, урядування, демократія (петиції, референдуми, вибори), економіка, комерція, митниця, землеробство, безпека&quot;" CreationDate="2017-02-17T19:24:59.197" UserId="92" />
  <row Id="1408" PostId="490" Score="0" Text="Як один з авторів цього документу можу сказати, що термінологічно це питання не вирішено. Було би просто чудово визначитись одразу з терміном, що означає перехід до електронних процесів. Далі буде набагато простіше" CreationDate="2017-02-20T16:51:53.400" UserId="527" />
  <row Id="1412" PostId="490" Score="0" Text="Формула назви в моєму розумінні ::= &quot;стратегія|aґенда|план `кодове словосполучення`&quot;, де `кодове словосполучення` - це те словосполучення, яке якщо прибрати його з мотиваційної частини, то весь цей план втрачає сенс. А отими діґіталізаціями та інформатизаціями зручно тільки прикривати &lt;s&gt;освоєння бюджету&lt;/s&gt; прогалини у мотиваційній частині" CreationDate="2017-02-20T17:07:03.423" UserId="92" />
  <row Id="1251" PostId="494" Score="1" Text="Так само скорочую. Думаю обидва варіанти вірні. Наприклад &quot;Славік&quot; це скорочення від &quot;Вячеслав&quot;, &quot;Ярослав&quot; і ще деяких &quot;славів&quot;. Для україномовних просто варто уточнювати який саме ви &quot;Alex&quot;." CreationDate="2017-02-18T08:19:10.610" UserId="243" />
  <row Id="1307" PostId="495" Score="1" Text="Today is Sunday and one more recall. In Poltava region on Sundays people greet &quot;З неділею, будьте здорові!&quot; But you will never hear &quot;З понеділком, будьте здорові!&quot; as only Sunday has &quot;next to holiday&quot; status," CreationDate="2017-02-19T08:47:16.360" UserId="435" />
  <row Id="1310" PostId="495" Score="0" Text="Similar greeting is used on &quot;Храмове свято&quot; - &quot;З Храмом, будьте здорові!&quot;. Храмове свято (Temple holiday) - a special holiday day the date of which depends upon what laity people go to. E.g. people in the village go to St. Andrew's Church, thus the Temple holiday is on the St. Andrew's Day in this village. If there are more than one church in the village/town, then there are more Temple holidays (depending upon the laity)." CreationDate="2017-02-19T08:58:39.380" UserId="435" />
  <row Id="1296" PostId="498" Score="1" Text="Ця відповідь значно виграла б від додавання посилань на поважні джерела. У тому вигляді, як вона є, це виглядає як суб'єктивна і нічим не підтверджена точка зору авторки." CreationDate="2017-02-19T01:21:51.293" UserId="8" />
  <row Id="1302" PostId="498" Score="0" Text="я поставив був +1, але зараз жалкую. Якщо відійти від правил і керуватися сенсом у вашому сенсі, то треба також щось робити з `суперідея`, `суперінфекція` тощо, в яких `р` не пом'якшується, незважаючи на те, що за ним слідує `і`." CreationDate="2017-02-19T07:23:05.353" UserId="122" />
  <row Id="1254" PostId="499" Score="2" Text="Олександр - Олесь. Оле́сь — українське чоловіче ім'я, за походженням — зменшена форма імені Олександр, що **стала самостійним ім'ям**. Жіночий варіант — Олеся." CreationDate="2017-02-18T13:25:30.287" UserId="326" />
  <row Id="3985" PostId="499" Score="1" Text="З моїх відчуттів, Гриць і Стець жодної зневажливості не несуть. (Народна пісня може не надто аргумент, але ж «Грицю шапка до лиця, люблю Гриця-молодця»)." CreationDate="2017-07-12T19:22:02.620" UserId="1062" />
  <row Id="4069" PostId="499" Score="0" Text="@ata_zh, цитована вами [пісня](http://www.pisni.org.ua/songs/4273889.html) загалом, як на мене, має жартівливо-глузливий &quot;присмак&quot; :)" CreationDate="2017-07-26T08:12:04.903" UserId="435" />
  <row Id="4079" PostId="499" Score="0" Text="Тоді нехай буде дід Гриць [у Стефаника](http://ukrlit.org/stefanyk_vasyl_semenovych/did_hryts) і мій дід Грицько, шанована людина. (Хоча знов недобре, бо це поодиночні випадки, а чи хтось написав дисертацію на тему «емоційне навантаження суфікса -иць», того не знаю)." CreationDate="2017-07-27T12:48:32.080" UserId="1062" />
  <row Id="4080" PostId="499" Score="0" Text="@ata_zh, ну то я ж і зауважила - &quot;за моїми відчуттями&quot;. Не мала на меті нікого образити, тим паче &quot;шанованої людини - вашого діда Грицька&quot;. На підтвердження вашого сприйняття можу ще навести як приклад пісню &quot;Ой, не ходи, Грицю, та й на вечорниці&quot;. Тому, знову ж таки, суб'єктивно." CreationDate="2017-07-27T12:59:01.187" UserId="435" />
  <row Id="4081" PostId="499" Score="0" Text="В жодному разі без образ :) Який приклад маю, такий і наводжу. Можемо зробити висновок, що наші сприйняття рівноцінно мають право на існування )" CreationDate="2017-07-27T13:05:00.700" UserId="1062" />
  <row Id="1263" PostId="504" Score="3" Text="Possible duplicate of [Imperative for ‘розповісти’, the second person](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/392/imperative-for-%d1%80%d0%be%d0%b7%d0%bf%d0%be%d0%b2%d1%96%d1%81%d1%82%d0%b8-the-second-person)" CreationDate="2017-02-18T15:51:33.037" UserId="8" />
  <row Id="1266" PostId="504" Score="1" Text="Погоджуюсь, що питання цікаве, але 'відповідж' звучить жахливо." CreationDate="2017-02-18T17:08:16.457" UserId="326" />
  <row Id="1276" PostId="504" Score="2" Text="@bytebuster, this isn't a duplicate at least because this question is in Ukrainian and that question was in English, while our [most popular opinion about cross-language duplicates is &quot;keep both&quot;](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/a/3/4)." CreationDate="2017-02-18T20:38:04.847" UserId="4" />
  <row Id="1277" PostId="504" Score="0" Text="@bytebuster, з іншого боку — таке формулювання справді провокує «opinion-based» відповіді (тобто відповіді, що базуються на особистій думці, а не на фактах). Я, здається, знаю, як переформулювати, щоб не провокувало. Але не вважаю себе вправі змінювати суть питання." CreationDate="2017-02-18T20:43:46.243" UserId="4" />
  <row Id="1311" PostId="504" Score="0" Text="Голосую за закриття. Питання дійсно цікаве, але виходить за рамки stackexchange, оскільки вимагає розширеної дискусії. Автор може продовжити на сторонніх форумах. Наприклад: 1) темі Словника [Відповіж, відповіжте, Чи можливо вживати] (http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=598) 2) Наказовий спосіб дієслова &quot;відповісти&quot; http://tereveni.org/topic/26240/" CreationDate="2017-02-19T09:13:24.987" UserId="222" />
  <row Id="3345" PostId="504" Score="0" Text="Історично особові форми _[відпо]вісти_ мали такі ж самі закінчення, як і дієслово _їсти_, бо обидва належать до т.з. класу нетематичних дієслів, закінчення в них приєднуються безпосередньо до кореня. В слов’янських мовах їх усього 5 (бути, дати, їсти, [відпо]вісти, та імати [імам, імаш] – цей останній у нас тут випав), впізнаються вони по закінченню _-м_ в 1 ос. одн. тепер. ч.: _відповім - їм, відповіси - їси, відповімо - їмо, відповідять - їдять_, тому (а історично так і було) наказ. спос. 2 ос. одн. має бути як _іж!_, тобто _відповіж!_ Це абсолютно орґанічна форма й є в инш. слов’ян. мовах." CreationDate="2017-04-20T23:27:00.930" UserId="66" />
  <row Id="11607" PostId="504" Score="0" Text="&quot;Коли я зателефоную, тобі краще мені відповісти&quot; - це якщо  &quot;дослівно&quot;. А українською: &quot;коли зателефоную, краще бери слухавку!&quot;" CreationDate="2021-05-30T20:06:39.067" UserId="2207" />
  <row Id="1290" PostId="505" Score="3" Text="ось, прошу ознайомитися з [думкою](http://zbruc.eu/node/41931) щодо корисності [унормування милозвучності](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par11). В статті за посиланням наведені також посилання які зможуть вгамувати вашу цікавість щодо законів милозвучності" CreationDate="2017-02-18T23:08:09.893" UserId="92" />
  <row Id="1291" PostId="505" Score="0" Text="тобто у наведеній статті захищається думка, що нормована милозвучність - це максимум недооксиморон, але обов'яковий для всіх" CreationDate="2017-02-18T23:12:47.413" UserId="92" />
  <row Id="1306" PostId="505" Score="0" Text="@Chizh Дякую, цікава стаття. Часто буває, коли делікатно натякаєш, що *&quot;з святом&quot;* не характерне для української та що *&quot;зі святом&quot;*  милозвучніше, на тебе подивляться з-під лоба і хитро так запитають: &quot;А де це написано? І, взагалі, милозвучність - то авторське&quot;.  От і дилема - унормовувати чи не унормовувати. А ще як бачу *&quot;з св'ятом&quot;*, то де й зникає моя толерантність)" CreationDate="2017-02-19T08:36:32.533" UserId="435" />
  <row Id="1293" PostId="510" Score="0" Text="Interesting, whether this use of `попо-` introduces some ambiguity - `Повитуха поповила уночі`, although it must be rare, and context-dependent." CreationDate="2017-02-19T00:52:26.733" UserId="122" />
  <row Id="1305" PostId="510" Score="0" Text="@SassaNF as a matter of fact it's only at the fist sight. Upon more thorough analysis it becomes clear that there is no ambiguity. *Повитуха поповила* means *повитуха попоплакала/попотужила*  (from **вити - to cry**). Iterative from **повити - to swaddle** should be *попоповила* then, shouldn't it? And the main aim to use iterative form - is to show repeated action while it seems hardly possible that a doula might swaddle more than one or two babies during one night)" CreationDate="2017-02-19T08:19:34.537" UserId="435" />
  <row Id="1309" PostId="510" Score="0" Text="No, I meant that `поповила` as not iterative perfective from `повила` vs iterative perfective from `вила`." CreationDate="2017-02-19T08:53:24.327" UserId="122" />
  <row Id="1312" PostId="510" Score="1" Text="@SassaNF it's an interesing case indeed. Though I agree it may rarely occur. And by the way, imho, non-iterative perfective from *&quot;повила&quot;* should be *&quot;повила&quot;* itself (unlike *повивала* for imperfective) or *&quot;сповила&quot;* which is even better as to my ear." CreationDate="2017-02-19T09:17:29.347" UserId="435" />
  <row Id="1314" PostId="510" Score="1" Text="Agreed, `сповила` sounds way better. Maybe `поповила` doesn't even exist as a normative word." CreationDate="2017-02-19T09:48:49.327" UserId="122" />
  <row Id="1337" PostId="510" Score="1" Text="Т. Г.Шевченко [&quot;Сон&quot;](http://litopys.org.ua/shevchenko/shev2116.htm) &quot;...На сина глянула, взяла,&#xA;Його тихенько сповила&#xA;Та, щоб дожать до ланового,&#xA;Ще копу дожинать пішла.&quot;" CreationDate="2017-02-19T16:07:09.590" UserId="435" />
  <row Id="1284" PostId="512" Score="0" Text="Одна із можливих версій — це внаслідок феномену, [описаного тут](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/467/), а саме — частини словосполучення **втратили своє лексичне значення**, «будь» не є дієсловом, і воно не пов'язане відмінком з іменником (?) «ласка». Тобто, якщо безумовно слідувати правилу, то писати треба було б взагалі разом: «будьласка» або, у крайньому випадку, через дефіс." CreationDate="2017-02-18T22:02:37.487" UserId="8" />
  <row Id="1285" PostId="512" Score="0" Text="@bytebuster Треба ще пошукати в джерелах підтвердження, але точно ніколи не писалось через дефіс. Етимологія - скорочення від &quot;будьте ласкаві&quot;. Тому тільки окремо." CreationDate="2017-02-18T22:17:38.500" UserId="435" />
  <row Id="1287" PostId="512" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, я це і мав на увазі: «будьте ласкаві» — не скорочення, пишемо окремо; «будь ласка», скорочення, пишемо {якось інакше}. Аналогія: «в один і той самий час» — не скорочення, пишемо окремо; «водночас» — скорочення, втрата лексичного змісту, пишемо разом." CreationDate="2017-02-18T22:29:00.780" UserId="8" />
  <row Id="1288" PostId="512" Score="1" Text="@bytebuster мені здається, в даному випадку відбулося тільки скорочення (без поєднання/складення, як у випадку з &quot;водночас&quot;) і без втрати лексичного змісту. Але ж кажу, треба пошукати, що етимологи стверджують." CreationDate="2017-02-18T22:31:52.197" UserId="435" />
  <row Id="1404" PostId="512" Score="0" Text="доречі хтось шось чув про зникнення м'якого знаку, бо, наприклад, я вимоляю `будласка`, але не певен чи це моя особиста помилка, чи якась тенденція :)" CreationDate="2017-02-20T16:06:38.220" UserId="92" />
  <row Id="10166" PostId="512" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, з «етимологія — скорочення від „будьте ласкаві“» я категорично не згоден. «Будь ласка» — не скорочення від «будьте ласкаві». Повніша форма — «будь твоя ласка» (наприклад, як «будь моя воля, я би…»)." CreationDate="2020-02-18T09:34:35.590" UserId="4" />
  <row Id="9333" PostId="514" Score="0" Text="Я б взагалі писав будь_те_ ласка..." CreationDate="2019-09-12T02:02:25.573" UserId="1379" />
  <row Id="10167" PostId="514" Score="0" Text="@MikhailT., НМД, це було б неправильно з точки зору походження фрази — або «будь ваша ласка»/«будь твоя ласка» (наприклад, як «будь моя воля, я би…»), або «будьте ласкаві»/«будь ласкавий» — але не суміш." CreationDate="2020-02-18T09:39:01.253" UserId="4" />
  <row Id="1383" PostId="515" Score="0" Text="Слід користуватися порадами &quot;Українського правопису&quot; щодо передачі голосних у словах іншомовного походження, вони є досить повними. А також звертатись до академічних тлумачного або орфографічного словників. Наголошуваність при передачі голосних не грає ролі, важливим є після яких букв або в яких звукосполученнях вживається голосна. Слова &quot;корегуючий&quot; і &quot;коригуючий&quot; на мій погляд є однаково неправильними. Правильно - &quot;корегувальний&quot;." CreationDate="2017-02-20T08:32:18.453" UserId="522" />
  <row Id="1319" PostId="518" Score="1" Text="Маршрутка - хороший кандидат для списку слів, що не мають точного аналогу в інших не-слов'янських мовах http://ukrainian.stackexchange.com/q/383/326" CreationDate="2017-02-19T10:54:21.370" UserId="326" />
  <row Id="1324" PostId="518" Score="0" Text="Взагалі-то метро - це теж скорочення від метрополітен, і навіть спочатку &quot;метро&quot; було словом чоловічого роду." CreationDate="2017-02-19T11:42:46.200" UserId="69" />
  <row Id="1401" PostId="518" Score="1" Text="[Ось приклад](http://travel.stackexchange.com/questions/7743/how-much-to-pay-for-hiring-marshrutka-in-ukraine) того, наскільки цей термін збиває з пантелику іноземців" CreationDate="2017-02-20T15:07:33.603" UserId="36" />
  <row Id="1315" PostId="519" Score="0" Text="Віддієслівні іменники на зразок `вибирання`, `вертання` виглядають невдалими." CreationDate="2017-02-19T10:01:45.510" UserId="122" />
  <row Id="1321" PostId="519" Score="0" Text="думаю тут гра слів, яку можна спробувати передати як `де-ре-во`" CreationDate="2017-02-19T11:28:53.307" UserId="92" />
  <row Id="1322" PostId="519" Score="0" Text="Префіксне дерево цілком вдало, для скорочення можливо просто дерево, коли з контексту зрозуміло, що мова про термін, або якщо він використовується не вперше в тексті. Уточнення: зрозумів, що ви про вибірку значення з дерева. Ну от вибірку значення, або вибірку можно використовувати. Або термін пошук." CreationDate="2017-02-19T11:36:53.957" UserId="243" />
  <row Id="1323" PostId="519" Score="0" Text="А чому зупинятися на **прево**, якщо можна взяти власне **ДРЕВО**, тому що **ПРЕ**фіксне де**РЕВО** - тільки замість пре- беремо дре-." CreationDate="2017-02-19T11:41:27.767" UserId="69" />
  <row Id="1325" PostId="519" Score="0" Text="@Artemix є багато різних дерев і майже кожне з них можна назвати древом, тому неможливо буде відрізнити від інших без контексту, англійське [Trie](https://en.wikipedia.org/wiki/Trie) має лише одне значення і це дуже зручно. Займати таке слово як древо для одного терміну якось задорого:)" CreationDate="2017-02-19T11:53:40.963" UserId="9" />
  <row Id="1326" PostId="519" Score="0" Text="@AlexSodin друга назва trie - prefix tree. Тому префіксне дерево це таки добре, але довго, добре мати короткі влучні терміни інакше люди їх просто не використовуватимуть. Про вибірку і пошук не зрозумів." CreationDate="2017-02-19T11:56:24.717" UserId="9" />
  <row Id="1327" PostId="519" Score="0" Text="@Chizh вибачте, не зрозумів:(" CreationDate="2017-02-19T11:58:44.780" UserId="9" />
  <row Id="1329" PostId="519" Score="1" Text="Retrieval - це основна операція для пошуку та сортування на зібраному індексі, і якщо шукати в такій структурі слово `дерево`, то можна, але не обов'язково, почерзі натикнутися на вершини з ключами: `де`, потім `ре`, потім `во`. Хоча, так, спроба не дуже вдала" CreationDate="2017-02-19T12:38:09.960" UserId="92" />
  <row Id="1341" PostId="519" Score="0" Text="Інші слов'янські мови не морочать голову, і або використовують `trie`, або `префіксне дерево`." CreationDate="2017-02-19T17:39:06.380" UserId="122" />
  <row Id="1328" PostId="520" Score="1" Text="Прийнято називати Minibus." CreationDate="2017-02-19T12:16:39.430" UserId="240" />
  <row Id="1331" PostId="520" Score="2" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian.SE. На жаль, ця відповідь не відповідає критеріям якості: вона містить суб'єктивну і нічим не підтверджену думку автора, і більш нічого. Але ви можете відредагувати [edit](http://ukrainian.stackexchange.com/posts/520/edit) відповідь, додавши до неї пояснення, посилання на поважні джерела тощо. Погляньте, як на цьому сайті оформлені інші відповіді, які набрали позитивних голосів." CreationDate="2017-02-19T12:52:25.017" UserId="390" />
  <row Id="1332" PostId="520" Score="1" Text="@P.Vovk, ніколи не чув від іноземців minibus. А наші маршрутки вони теж ніколи не перекладають. Хоча ваші посилання говорять про певну відповідність." CreationDate="2017-02-19T12:59:33.350" UserId="326" />
  <row Id="1333" PostId="522" Score="0" Text="*minibus* = *бусик* ? :)" CreationDate="2017-02-19T14:32:11.283" UserId="36" />
  <row Id="1346" PostId="522" Score="0" Text="@P.Vovk, тільки не `shareD`, а `share`." CreationDate="2017-02-19T18:19:26.370" UserId="55" />
  <row Id="1348" PostId="522" Score="0" Text="@Gluttton там є обидві форми, і мені більше подобається друга. Посилання на вікіпедію до послуг користувачок, кожна нехай обирає, що їй ближче." CreationDate="2017-02-19T18:23:00.210" UserId="240" />
  <row Id="2392" PostId="522" Score="0" Text="Shared taxi article has an entry for [Marshrutka](https://en.wikipedia.org/wiki/Share_taxi#Marshrutka)." CreationDate="2017-03-09T10:50:29.017" UserId="69" />
  <row Id="1356" PostId="523" Score="0" Text="слова які походять від прізвищ, дуже розповсюджені, особливо для назви послідовників якоїсь ідеї, тому хотілось би дізнатись, чи саме прізвище (тут `тітушки` та `бандери` досить унікальні), чи похідні від них (`кравчучки`, `петлюрівці`, `мічурінці`, `гусити`, `якобіти` та `лєнінци`)." CreationDate="2017-02-19T19:09:42.197" UserId="122" />
  <row Id="1391" PostId="523" Score="1" Text="Я б обмежив такі слова по-перше - фаміліями українського походження, по-друге - тими, що продовжують вживатися в оригінальній форми, тобто є &quot;фамілією групи людей&quot; (як хулігани - члени сім'ї Hooligan) і не стали торговельною маркою." CreationDate="2017-02-20T09:32:49.883" UserId="69" />
  <row Id="1478" PostId="523" Score="0" Text="Власне, українська мова доволі щедра на утворення загальних назв від власних — на відміну від англійської, де Nietzscheism, Aristotelian logic, Epicureanism продовжують писатися з великої літери (тобто вважаються власними назвами), в нас усі прикметники та -їзми від імен — це вже загальні назви: ніцшеанство, аристотелівська логіка, епікуреїзм. Тому Artemix правий, що варто обмежити до слів, що, власне, зберегли форму імені (а не всілякі -їзми, -їсти тощо)." CreationDate="2017-02-21T14:00:13.463" UserId="4" />
  <row Id="1347" PostId="524" Score="1" Text="`Азірівка` ще є з нещодавнього" CreationDate="2017-02-19T18:21:54.360" UserId="92" />
  <row Id="1349" PostId="524" Score="0" Text="Так, але воно не вийшло за межі жартів, наскільки мені відомо." CreationDate="2017-02-19T18:23:06.880" UserId="69" />
  <row Id="1352" PostId="524" Score="3" Text="Але були правописи - максимовичівка, кулішівка, драгоманівка, желехівка, грінченківка/грінчевичівка. https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81" CreationDate="2017-02-19T18:37:25.603" UserId="69" />
  <row Id="1381" PostId="524" Score="0" Text="Ще різні «ізми» – сталінізм, ленінізм, марксизм, а також «овщини» – махновщина, петлюровщина, лисенковщина. Також назви житлових будинків – сталінка, хрущовка." CreationDate="2017-02-20T08:03:05.880" UserId="66" />
  <row Id="1415" PostId="526" Score="2" Text="Дякую за таке глибоке дослідження!" CreationDate="2017-02-20T17:18:06.087" UserId="188" />
  <row Id="1350" PostId="527" Score="0" Text="Гм, ще є Хрущов тоді. Набирається, одначе." CreationDate="2017-02-19T18:25:47.487" UserId="9" />
  <row Id="1351" PostId="527" Score="1" Text="ну то неспецифічне, загально-совкове" CreationDate="2017-02-19T18:29:23.083" UserId="92" />
  <row Id="1485" PostId="527" Score="0" Text="В 90-х ще були спроби просунути мем &quot;кучмовіз&quot;, як назву кравчучки-на-колесиках." CreationDate="2017-02-21T15:00:01.763" UserId="254" />
  <row Id="1376" PostId="530" Score="1" Text="I believe that using `[...]` is the accepted convention in English, though I'm unsure about Ukrainian." CreationDate="2017-02-20T05:38:15.627" UserId="259" />
  <row Id="1370" PostId="532" Score="0" Text="`плив` у цьому місці - іменник, і має інше значення. &quot;ішов собі за течією, але мене збили&quot;" CreationDate="2017-02-19T21:47:56.270" UserId="122" />
  <row Id="1417" PostId="532" Score="0" Text="@SassaNF, маєте на увазі, що &quot;збити з плигу&quot; ≠ &quot;збити з пливу&quot; ? Але СУМ-11 подає їх як ідентичні" CreationDate="2017-02-20T18:11:07.047" UserId="36" />
  <row Id="1424" PostId="532" Score="1" Text="ні, не маю на увазі, що різні. Просто пояснюю, що пояснення невірне, бо `плив` - не дієслово." CreationDate="2017-02-20T18:55:51.283" UserId="122" />
  <row Id="2791" PostId="532" Score="0" Text="@SassaNF, я думаю, Nash Bridges і так знав, що «[плив](http://sum.in.ua/s/plyv)» (в даному контексті) — не дієслово (бо не можна сказати «збити з ходив/пірнав/&lt;дієслово&gt;»). Але Ваше пояснення очевидніше для читача, так. А іноді ще кажуть і «[збити з ходу](//books.google.com/books?id=a_8pAQAAIAAJ&amp;q=%22збити+з+ходу%22)», але, мені здається, то може бути не зовсім той відтінок значення." CreationDate="2017-03-18T12:06:23.797" UserId="4" />
  <row Id="2796" PostId="532" Score="0" Text="Взагалі, по-моєму, могли мати місце обидва фактори. Тобто на формування того з цих двох виразів («збити з пливу», «збити з плигу»), що усталився пізніше, могли впливати і пряме значення, і наявність схожого формулювання. Як от [*кермувати*](http://ukrainian.stackexchange.com/q/284/4) походить від *кърми*, але зазнало впливу схожого (ще раніше усталеного) дієслова *керувати*." CreationDate="2017-03-18T14:18:37.040" UserId="4" />
  <row Id="7446" PostId="539" Score="0" Text="А як стосовно питань/запитань у вікторині?" CreationDate="2018-08-17T05:02:22.060" UserId="352" />
  <row Id="1394" PostId="541" Score="0" Text="I think other languages also have specialised verbs even for this case - in Russian there certainly are several: `телиться` - give birth to a calf, `щениться` - give birth to puppies." CreationDate="2017-02-20T09:38:41.183" UserId="122" />
  <row Id="1388" PostId="544" Score="0" Text="У західних діалектах Буковини й Закарпаття минулий час (перфект) вживається зі скороченими, клітичними формами теперішнього часу від «бути»: _я-м ходила_ &lt; _я єсми ходила_, _ти-с була_ &lt; _ти єси була_, тощо." CreationDate="2017-02-20T09:16:48.913" UserId="66" />
  <row Id="1390" PostId="544" Score="0" Text="I cannot find any prooflinks now, once I read some folk-tales with such a past tense, if I find them, I'll post it as an answer." CreationDate="2017-02-20T09:25:24.507" UserId="66" />
  <row Id="1442" PostId="546" Score="0" Text="Зауважте, що перфектна форма **ску́чив/ску́чила** є також вживаною. Навіть наведена вами цитата із СУМ містить *«Скучила за матір'ю»*. І якщо імперфект *«скуча́ти»* може викликати сумніви, то перфект вигляда цілком незаперечним." CreationDate="2017-02-21T03:29:44.760" UserId="8" />
  <row Id="1423" PostId="547" Score="0" Text="The variant&#xA;окотитись (from кошеня = kitten)&#xA;usually is used for wild animals like fox or wolf." CreationDate="2017-02-20T18:50:32.323" UserId="387" />
  <row Id="1425" PostId="547" Score="0" Text="@VasylKolomiets do you have a reference to confirm that? Hrinchenko explains this as applicable to cats, sheep and goats." CreationDate="2017-02-20T18:58:21.477" UserId="122" />
  <row Id="1502" PostId="551" Score="1" Text="В чеській мові доходить до кумедного: коли російянка виходить заміж за хлопця на прізвище **Попов** (і шлюб реєструється в Чехії), то в чеських документах вона записується як **Поповова**." CreationDate="2017-02-21T19:12:42.993" UserId="162" />
  <row Id="1427" PostId="552" Score="0" Text="З приводу «Розпрягайте, хлопци, коні» якось читав інтерв'ю, не пам'ятаю, з ким, але щось культурно-філологічного напрямку. Так от там говорили, що короткі закінчення інфінітиву «спочива**ть**», «копа**ть**» свідчать про східне походження тексту." CreationDate="2017-02-20T19:56:48.183" UserId="244" />
  <row Id="1426" PostId="555" Score="1" Text="Логіки нема,  є тільки історія запозичення та вживання слів. Ось наприклад - New York i New Orleans українською **Нью** Йорк і **Новий** Орлеан." CreationDate="2017-02-20T19:49:40.377" UserId="69" />
  <row Id="1438" PostId="555" Score="0" Text="Related: http://ukrainian.stackexchange.com/questions/515/" CreationDate="2017-02-20T22:54:08.470" UserId="8" />
  <row Id="1439" PostId="555" Score="0" Text="Related: http://ukrainian.stackexchange.com/questions/334" CreationDate="2017-02-20T22:54:23.837" UserId="8" />
  <row Id="11610" PostId="557" Score="2" Text="@znatno, дякуємо за запропоноване редагування допису. Ваше формулювання значно відрізняється від погляду автора відповіді. Подібні зміни варто обговорювати у коментарях перед тим, як їх пропонувати. Під час обговорення можна також навести посилання на авторитетні джерела, які підкріплюють вашу аргументацію, це збільшить імовірність переконати інших користувачів у правильності вашого погляду на проблему." CreationDate="2021-06-02T23:21:13.583" UserId="8" />
  <row Id="11650" PostId="557" Score="0" Text="@znatno - Різниця між окремою мовою й діалектом дуже примарна, її  часто обумовлено політикою, а не лінґвістикою. Особисто я вважаю русинську окремою мовою, бо на це є мовознавчі підстави. А от у Сербії в Автономному краї [Воєводина](https://rue.wikipedia.org/wiki/Войводина) (Аутономна покрајина Војводина) русинська – одна з офіційних мов. Чи по-вашому там теж українською говорять? Офіційно назва тієї мови «русински». Ну й [Вікіпедія русинською](https://rue.wikipedia.org/wiki/Головна_сторінка) вам у подарунок." CreationDate="2021-06-11T16:35:50.357" UserId="66" />
  <row Id="1452" PostId="559" Score="0" Text="Which word is more frequently used?" CreationDate="2017-02-21T08:23:46.667" UserId="104" />
  <row Id="1471" PostId="559" Score="0" Text="I can't tell you for sure. People does not talk about troika's and brychkas often. But as for me trijka has quite a colonial scent of old-russian-emperial past and brychka has a bit of flavour of bourgeoisie utopia. So the intent of speaker may influence choise of the word" CreationDate="2017-02-21T11:49:04.067" UserId="92" />
  <row Id="1472" PostId="559" Score="0" Text="Is either &quot;old-russian-[imperial] past&quot; or &quot;bourgeoisie utopia&quot; likely to offend Ukrainians?" CreationDate="2017-02-21T11:50:30.863" UserId="104" />
  <row Id="1473" PostId="559" Score="0" Text="I don't think these words may offend anyone. Brychkas with one or two horses used to be more common in our lands. Having brychka with three horses may be considered as showing-off rather than for reasons of usefulness :) But it's my very subjective thought" CreationDate="2017-02-21T12:05:50.523" UserId="92" />
  <row Id="1474" PostId="559" Score="0" Text="I haven't seen anyone offended by trijka usage, but I suppose people who don't like this word do exist. On the other hand it almost impossible to imagine one calling someone's car trijka in given sense. But calling someone's car brychka ironically implies it hardly able to move without  external assistance. But `віз` (wagon) is quite neutral alias for a car" CreationDate="2017-02-21T12:06:16.660" UserId="92" />
  <row Id="1475" PostId="559" Score="1" Text="@AndrewGrimm, in addition to what Chizh said, I'd prefer to say &quot;brychka&quot; just because it's more narrow sense. &quot;Triyka&quot; just means &quot;three (as noun)&quot; and it can mean anything: a school mark, a sort of beer, an [NKVD commission](//en.wikipedia.org/wiki/NKVD_troika), a playing card, a digit itself. While &quot;brychka&quot; is a specific kind of vehicle (although not necessarily with exactly three horses)." CreationDate="2017-02-21T12:23:57.023" UserId="4" />
  <row Id="1436" PostId="561" Score="1" Text="У цій статті пропонують цей ієрогліф передавати українською як &quot;чі&quot; https://www.google.com.ua/url?sa=t&amp;source=web&amp;rct=j&amp;url=http://papers.univ.kiev.ua/1/shidni_movy_ta_literatury/articles/vakhnenko-shpigunov-ranscription-and-transliteration-of-the-japanese-pr_16650.pdf&amp;ved=0ahUKEwiIibm52J_SAhUmGZoKHSJIBDgQFggYMAA&amp;usg=AFQjCNFk2-avcBGc1S_ePWzGwTPmh9OD9w&amp;sig2=d-XbfxJMU0K-joz0v6dMRg" CreationDate="2017-02-20T22:15:43.530" UserId="69" />
  <row Id="1437" PostId="561" Score="0" Text="Російська транскрипція Поліванова, створена у 1917 році, тут використовує &quot;ті&quot;. (з тої самої статті у посиланні)." CreationDate="2017-02-20T22:22:44.720" UserId="69" />
  <row Id="1445" PostId="561" Score="1" Text="@Artemix Вибачте за прискіпливість, але це не ієрогліфи. Це символи катакани - https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B0, японської складової абетки для іншомовних слів." CreationDate="2017-02-21T07:01:52.210" UserId="49" />
  <row Id="1462" PostId="561" Score="0" Text="До речі, в книзі він **Кайку**, а не **Каку**. В чому тут причина?" CreationDate="2017-02-21T09:29:49.167" UserId="326" />
  <row Id="1463" PostId="561" Score="0" Text="**Кайку** – це там у них якась страшна помилка." CreationDate="2017-02-21T09:56:14.827" UserId="66" />
  <row Id="1464" PostId="561" Score="4" Text="А, могли цілеспрямовано викривити прізвище для милозвучности, аби не було схоже на «каку» ))) Дитячі комплекси..." CreationDate="2017-02-21T10:10:56.067" UserId="66" />
  <row Id="1453" PostId="563" Score="1" Text="Оскільки йдеться не про норму, а про варіанти, не можу погодитися, що полівановка (й похідні від неї) ліпша до застосування, хоча вона давно офіційна для російської. Система Коваленка: http://nndiuvi.org.ua/images/book/29.pdf, на мій погляд, краща для украЇнської." CreationDate="2017-02-21T08:25:32.567" UserId="244" />
  <row Id="1455" PostId="563" Score="0" Text="@Ukurainajin - Чим же ж краща система Коваленка? Голосні з макронами (ā, ӯ, ē, ō) дуже легко набирати? «Ю» з макроном (ю̄)??.. Вживання _ї_ для запису [i] ­– це нормально? «/iː/ ([iː]) записується як _ії_ для уникнення плутанини _ī_ та _ї_» – це нормально? Де тут послідовність? Я тут бачу лише люту ідіосинкразію. Як ви зі мною не згодні, візьміть і напишіть власну відповідь, тільки вже тоді покажіть переваги системи Коваленка над иншими чотирма системами транслітерації японської українською. Конкретики дайте. І, до речи, ваш нік ви пишете Гепбернівською системою, чому ж не коваленківкою? )))" CreationDate="2017-02-21T08:41:35.373" UserId="66" />
  <row Id="1458" PostId="563" Score="2" Text="По-перше, у Коваленка транскрипція, а не транслітерація, як У Поліванова, тому показувати довготу голосних макронами необов'язково, якщо не треба, у Поліванова це взагалі не регламентується. Це знімає і ваше питання про «ї». По-друге, немає сенсу тягнути з російської передачу звуків з し через «с». Ви ж знаєте, що це давня тема для холіварів. У Коваленка все послідовно і враховано давні недоліки полівановки. Українською це виходить краще." CreationDate="2017-02-21T08:53:08.877" UserId="244" />
  <row Id="1460" PostId="563" Score="0" Text="@Ukurainajin - І яка ж то транскрипція, фонетична чи фонематична? Там усе намішано: «Сполучення /ei/, що може вимовлятися як e [e:] або eй [ei̯], передається уніфіковано — eй. У випадку [e.i] пишеться еї» – тут фонематика, а тут «приголосний /ɴ/ записуємо як **м** перед /m, b, p/» – фонетика. Це послідовно? Просто купа правил та химерних написань, які збивають з пантелику й затуманюють японське написання каною. Як би не писали кирилкою, це все – умовності, просто одні умовності зручніші за инші, от коваленківські – незручні. Все, мені тут додати більше нема чого." CreationDate="2017-02-21T09:13:26.050" UserId="66" />
  <row Id="1476" PostId="564" Score="3" Text="Раніше я думав, що «Чахлик Невмирущий» — це просто жарт. Або над недолугими перекладачами (що намагаються калькувати те, що не треба калькувати), або українською мовою взагалі (наприклад, з боку росіян) чи певними тенденціями в ній (наприклад, невдалими спробами 90-х розширити лексикон). Але побачив його, наприклад, [тут](https://books.google.com.ua/books?id=vTw7AQAAIAAJ) — без усілякого жартівливого контексту. От і думаю — що це таке, звідки воно взагалі взялося?" CreationDate="2017-02-21T12:57:15.350" UserId="4" />
  <row Id="1479" PostId="564" Score="0" Text="@Sasha, це і є жарт, бо в жодній авторитетній праці з фольклористики ви не знайдете Чахлика. Буде Кощій, буде Костій, але не ця потвора. &#xA;Де воно взялося? Підозрюю, там само, де й &quot;розчепірка&quot;, &quot;спалахуйка&quot; і &quot;міжповерховий дротохід&quot;. Сумнівна і чого етимологія: українською &quot;чахлик&quot; - це різновид сорочки, навряд чи таке закріпилося б у народній свідомості на позначення осквернителя дівчат, погодьтеся. Спадає на думку лише одне - той, що &quot;над златом чахнет&quot;, а це вже зовсім інша історія." CreationDate="2017-02-21T14:40:01.497" UserId="403" />
  <row Id="1482" PostId="564" Score="0" Text="А чого воно тоді використовується в [дитячих постановках](http://blogiryny.blogspot.com/p/blog-page_55.html), [серйозних віршах](http://web.archive.org/web/20160823220423/http://elina.dn.ua/pdf/progal2/Pustelni_ribi.pdf) і [львівських журналах 1990 року видання](https://books.google.com.ua/books?id=vTw7AQAAIAAJ)? Ну, добре, перше зрозуміло — вихователі не завжди освічені люди, жарт за правду прийняли. Ну зі Свенцицькою, припустимо, теж здогадуємось письменниця російського походження. Але чому в «Дзвоні» 90 року? Це ж навіть до 90х, коли оці «спалахуйки» (і, відповідно, глуз над ними) почались?" CreationDate="2017-02-21T14:54:32.720" UserId="4" />
  <row Id="1484" PostId="564" Score="1" Text="@Sasha, у мене була версія з невгамовними пуристами, але навряд. Можливо, вони просто не чули про &quot;Костія&quot;, а &quot;Кощій&quot; здався їм недостатньо українізованим?" CreationDate="2017-02-21T14:59:19.330" UserId="403" />
  <row Id="1488" PostId="564" Score="0" Text="І так, у тому серйозному вірші це навіть не загальна назва. Сумніваюся, що взагалі йшлося про фольклорного персонажа." CreationDate="2017-02-21T15:05:31.440" UserId="403" />
  <row Id="1490" PostId="564" Score="0" Text="Можливо. Просто якщо в 1990 році це слово вжито в нейтральному контексті (хоча й поряд з Кощеєм Безсмертним) у статті не про нього (а як метафору), то, мабуть, історія цього словосполучення ще довша (тобто, щоби його використали в журналі як метафору, мабуть, хтось ще раніше має використати його *не* як метафору). Щодо «Пустельних риб» — я думаю, це була відсилка саме до нього, хоча й з метою підкреслення не тих рис, що він мав як казкрвий персонаж, а радше тих, що містяться безпосередньо в словосполученні. (Хоча, так, вірші — то таке, зовсім незрозуміло.) Текст «Дзвону» Вам видно, чи дістати?" CreationDate="2017-02-21T15:17:08.487" UserId="4" />
  <row Id="1491" PostId="564" Score="1" Text="@Sasha, у тому й річ, що не видно. Можливо, контекст би щось пояснив." CreationDate="2017-02-21T15:19:10.177" UserId="403" />
  <row Id="1509" PostId="564" Score="0" Text="Текст там жартівливий:&#xA;https://books.google.com.ua/books?hl=ru&amp;id=vTw7AQAAIAAJ&amp;focus=searchwithinvolume&amp;q=%D0%A7%D0%B0%D1%85%D0%BB%D0%B8%D0%BA" CreationDate="2017-02-22T05:35:05.027" UserId="392" />
  <row Id="1441" PostId="565" Score="1" Text="*татусі́*, *татусі́в*, *татуся́м*… :-)" CreationDate="2017-02-21T01:47:15.180" UserId="8" />
  <row Id="1443" PostId="565" Score="0" Text="[Це протиріччя](http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine38-27.pdf) все ускладнює. У довіднику «Українська літературна вимова і наголос» наз. відм. мн. дається `тáта`, род. відм. мн. `тат`, а от [Wiktionary](https://en.wiktionary.org/wiki/тато) дає відповідно `тáти` та `тат`." CreationDate="2017-02-21T06:26:50.483" UserId="66" />
  <row Id="1444" PostId="565" Score="2" Text="A «Словник труднощів української мови» (1989, Єрмоленко С.Я.) [дає](http://chernobay.ucoz.com/load/slovniki/slovnik_trudnoshhiv_ukrajinskoji_movi/3-1-0-22) `тати́`, `татíв`, стор 285..." CreationDate="2017-02-21T06:40:00.827" UserId="66" />
  <row Id="1504" PostId="565" Score="0" Text="@YellowSky, я там прокоментував під відповіддю із припущенням стосовно наголосу у `тати́`" CreationDate="2017-02-21T20:46:33.543" UserId="8" />
  <row Id="1465" PostId="566" Score="0" Text="Palacsinta, а Ви впевнені, що Аристократа (власну назву) «не зробили навпаки, як мало бути б за правилом»? Бо того ж Арістотеля різні словники (в т.ч. видані після 2000) пишуть по-різному (он в [ULIF](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) — Аристотель; у Вікіпедії [довго думали, і вирішили](//uk.wikipedia.org/w/index.php?oldid=16961592), що то помилка). Може, й Аристократа деякі («більш правильні») словники пишуть як «Арістократ»?" CreationDate="2017-02-21T10:18:27.067" UserId="4" />
  <row Id="1480" PostId="566" Score="1" Text="@Sasha, ось примітка з чинного правопису: &quot;власні імена, що перетворилися в назви предметів і явищ, тобто стали загальними іменами, пишуться за правилами правопису загальних назв іншомовного походження: ди́зель (хоч Ді́зель)&quot; і вона вбиває будь-які спроби знайти логіку, бо так само мало бути аристократ (хоч Арістократ). Здається, власна назва просто закріпилася в мові до введення Смаль-Стоцьким правила дев'ятки і ніхто не захотів нічого змінювати." CreationDate="2017-02-21T14:53:15.880" UserId="403" />
  <row Id="1483" PostId="566" Score="0" Text="Я не про те. Те, що загальні імена можуть писатися не як власні (а за правилом 9) — це зрозуміло. Я про те, чи впевнені Ви, що Ар_стократ (як власна назва) пишеться саме «Ар**и**стократ», а не «Ар**і**стократ»? Бо те, що якісь джерела пишуть «Аристократ», ще не означає, що всі так пишуть чи що так правильно." CreationDate="2017-02-21T14:58:16.740" UserId="4" />
  <row Id="1486" PostId="566" Score="0" Text="Щодо Ар(і/и)стократа - тут (як на мене) питання - чи закріпилася ця власна назва. Можливо що ні, оскільки, як мені відомо, з перекладами грецьких текстів на українську є проблема (принаймні видань творів Арістотеля українською не існує)." CreationDate="2017-02-21T15:00:02.637" UserId="69" />
  <row Id="1489" PostId="566" Score="1" Text="@Artemix, не існує?! А як же &quot;Поетика&quot;, &quot;Політика&quot;, &quot;Нікомахова етика&quot;?  І комедії Арістофана теж перекладені, але от Аристократа таки всюди пишуть через &quot;и.&quot;" CreationDate="2017-02-21T15:12:47.527" UserId="403" />
  <row Id="1446" PostId="567" Score="3" Text="+1 Чудово! Тільки ж залишається питання, чому сучасні словники навіть 2000-х років дають наголос на закінченні, `тати́`, `татíв`, що не узгоджується з нормами чинного Правопису..." CreationDate="2017-02-21T07:06:35.980" UserId="66" />
  <row Id="1449" PostId="567" Score="0" Text="А ось на це питання я, на жаль, відповіді не знаю :)" CreationDate="2017-02-21T07:09:44.040" UserId="49" />
  <row Id="1450" PostId="567" Score="2" Text="@YellowSky Хоча невеличке дослідження показує, що проект правопису 2003го року слова &quot;та́ти&quot; ще в прикладах не наводить (http://litopys.org.ua/pdf/proekt_2003.pdf), а 2007го (http://www.dis.kiev.ua/data/Pravopys_2007.pdf) вже наводить. Таким чином, цілком можливо, що саме через велику кількість варіантів відмінювання й наголошування цього слова, його й додали до прикладів у правописі. Так сприймати світ трохи оптимістичніше :)" CreationDate="2017-02-21T07:22:27.520" UserId="49" />
  <row Id="1503" PostId="567" Score="2" Text="@YellowSky, я знаю, чому словники іноді дають наголос `тати́`. Це — рештки **двоїни**, [ось тут](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/31/) детальніше. Тобто, походження може бути або (1) таким само, як у слові `Петренки́` у значенні «пара», або навпаки, (2) спробою боротися з двоїною `та́ти` на користь простої множини `тати́`." CreationDate="2017-02-21T20:41:09.030" UserId="8" />
  <row Id="1487" PostId="568" Score="0" Text="Цікава стаття з української Вікіпедії [Лапки](https://uk.wikipedia.org/wiki/Лапки) включає історичний огляд їх типів та сучасне вживання в різних виданнях." CreationDate="2017-02-21T15:04:25.990" UserId="66" />
  <row Id="1492" PostId="568" Score="0" Text="@YellowSky, це я насправді бачив. Мене цікаво: (а) Чому в 90х основними лапками вважали „такі“ (принанймні так навчали в школі і так виправляв MS Word) — а зараз «такі» (принаймні так виправляє MS Word і так у правописі)? чи ніякої зміни не було і це просто збіг — чи справді старші правописи 90х–00х містили „такі“ як основні? (б) Чи є якісь більш-менш офіційні рекомендації щодо лапок в українській типографіці (окрім тупо наслідувати графіку правопису)?" CreationDate="2017-02-21T15:23:43.227" UserId="4" />
  <row Id="1493" PostId="568" Score="0" Text="@YellowSky, до речі, їхній розділ про сучасне вживання лапок давно треба видалити, бо він не підтверджується джерелами (йдуть посилання на головні сторінки сайтів, де лапки зазвичай вперемішку, а зовсім не так, як вказано). Мабуть, сучасне використання лапок слід відслідковувати за друкованими виданнями, причому тими, які більш-менш послідовні в цьому (а у Вікіпедії я бачу лише почилання на головні сторінки Інтернет-видань, де все як попало)." CreationDate="2017-02-21T15:30:52.503" UserId="4" />
  <row Id="1494" PostId="568" Score="0" Text="Знаєте, типоґрафіка то така суб’єктивна штука... У художній книзі перший рядок абзацу може бути відсунуто не направо від лівого поля абзацу, а вліво, тобто він може виступати вліво від лівого краю вирівнювання,  лапки можуть позначати чим завгодно, хоч •...•, хоч &lt;...&gt;, тощо. Але коли мова йде про строго наукове видання, чи то літературне, чи то наукове дослідження, то тут від чинного правопису годі й ухилятися, треба йому слідувати. Новини ж, а особливо публіцистика застосовують або корпоративну, або авторську пунктуацію, для них ніщо не указ..." CreationDate="2017-02-21T15:36:23.337" UserId="66" />
  <row Id="1496" PostId="568" Score="0" Text="Перепрошую, невдала спроба додати до старого коменту: «(Це я про сучасність. Зі старими в них все ок — але мене цікавлять 90і–00і.)» @YellowSky, так а в правописі ж чітко не сказано, як саме треба (в плані самої графіки). Там лише приклади, які можна трактувати по-різному. І знов таки, навіть в правописі — чи були змінені ці приклади в 90х–00х?" CreationDate="2017-02-21T15:39:47.837" UserId="4" />
  <row Id="1676" PostId="568" Score="0" Text="Питання дуже цікаве, проте, орієнтуватися саме на продукти Microsoft напевно не варто, бо в українській розкладці клавіатури, наприклад, апостроф з'явився не так давно. Щодо того як в школі вчать писати лапки &quot;від руки&quot; і як вони використовуються в книжках - це також дві різні традиції, порівняйте хоча б як пишеться буква &quot;л&quot; у типографіці і від руки (Л і /\ )." CreationDate="2017-02-25T15:19:45.697" UserId="69" />
  <row Id="1678" PostId="568" Score="1" Text="@Artemix, 1926, 1928, 1929, 1933, 1938, 1940, 1943 — „“, 1946 (I), 1960 (II), 1990 (III) — ?, 1993 (IV) — «», 1996 (V), 1997 (VI), 1998 (VII), 1999, 2000, 2002 — ?, 2003 — «», 2004, 2005 — ?, 2007 — «», 2008, 2010 — ?, 2012, 2015 — «» (я можу припустити, що після 1993 лапки не змінювалися, але II і III видання важливі, бо саме лапки 1980-х – початку 1990-х могли попасти в MS і в око школяра 1990-х)." CreationDate="2017-02-25T16:22:31.897" UserId="4" />
  <row Id="2885" PostId="568" Score="0" Text="Цікаво що на самому постері &quot;Галицький&quot; написано з великої букви, а у правописі - з маленької. https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%E2%80%94_%D0%BA%D0%BD%D1%8F%D0%B7%D1%8C_%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9" CreationDate="2017-03-21T14:40:57.007" UserId="69" />
  <row Id="2886" PostId="568" Score="0" Text="@Artemix, мабуть, тому що «Данило Галицький» — це ім'я, і вони вирішили увіпхнути «— князь» всередину. Мабуть, найправильніше все ж «Данило [Галицький] — це князь [галицький]», ІМХО. Ви це спеціально сюди написали, щоби до мене звернутися (бо лапок, здається, це не стосується) — чи помилилися textbox'ом?" CreationDate="2017-03-21T15:12:24.237" UserId="4" />
  <row Id="2887" PostId="568" Score="0" Text="Це до цитати коментар: &quot;«Ти дивився кінофільм „Данило — князь галицький“?» — спитав він товариша.&quot;" CreationDate="2017-03-21T15:13:38.063" UserId="69" />
  <row Id="2888" PostId="568" Score="0" Text="@Artemix,⁠ ааа…" CreationDate="2017-03-21T15:16:29.487" UserId="4" />
  <row Id="2889" PostId="568" Score="0" Text="@Artemix, ну бо за правилами має бути з маленької, але на постері вирішили стилізувати :). В яких випадках треба зберігати не зовсім правильне написання оригіналу при цитуванні, а в яких ні — окрема тема :)." CreationDate="2017-03-21T15:22:25.477" UserId="4" />
  <row Id="2891" PostId="568" Score="0" Text="@Artemix, по-перше, у Вікіпедії могли не приділити увагу цьому (чи не знати). По-друге, в загальному випадку, я думаю, не зовсім вірне написання оригіналу при цитуванні можна і виправляти, і залишати як є — в залежності від мети. Так от в правописі: (а) не хочуть популяризувати не найправильніше написання, бо кожне слово може сприйматися як еталон; (б) передається насправді усний діалог («спитав він товариша»), де зберігати орфографічні помилки чи стилізацію немає ніякого мотиву. А у Вікіпедії звикли до [}{0ТТ@бь)Чів](//uk.wikipedia.org/wiki/Хоттабич_(фільм)) і слідувати оригіналу." CreationDate="2017-03-21T15:36:50.847" UserId="4" />
  <row Id="1498" PostId="569" Score="0" Text="Після [цього](http://ukrainian.stackexchange.com/q/73/36) іменник теж дуже поширений :)" CreationDate="2017-02-21T16:01:33.067" UserId="36" />
  <row Id="1695" PostId="569" Score="0" Text="Непозбувна бентега)" CreationDate="2017-02-26T01:40:25.713" UserId="86" />
  <row Id="7844" PostId="570" Score="1" Text="Зазначу, що в чинному правописі &quot;правило дев’ятки&quot; знаходиться в пункті, який розпочинається словами: &quot;5. Залежно від позиції та вимови в українській мові і, у (ігрек) передаються також літерами і, ї та и.&quot; Тобто воно безпосередньо стосується лише передачі латинських літер i та y." CreationDate="2018-10-19T16:47:16.150" UserId="1633" />
  <row Id="1500" PostId="572" Score="0" Text="Те що заздрість є гріхом - цілком логічно. Навряд чи &quot;кривиться як...&quot; кажуть про людину у позитивному смислі. Тобто &quot;як середа грішить, так і людина що кривится - також грішить&quot;." CreationDate="2017-02-21T17:51:57.540" UserId="69" />
  <row Id="1567" PostId="575" Score="0" Text="Have you considered 'минулий'? Like in 'минулого разу' context.&#xA;&#xA;As for 'останній' - in my experience that's important for sailors because of traditional superstitions. Guess for serviceman as well." CreationDate="2017-02-23T09:29:12.403" UserId="544" />
  <row Id="1578" PostId="575" Score="0" Text="@AnnaAvina many thanks for your comment. As a matter of fact, there is no problem with &quot;минулий&quot;, I use the same as well. It's strange for me there is a tendency for total substitution of &quot;останній&quot; by &quot;крайній&quot; even in the spheres not related to &quot;sensitive&quot;. And there is an evident risk to lose absolutely normal word &quot;останній&quot;." CreationDate="2017-02-23T14:48:14.510" UserId="435" />
  <row Id="2883" PostId="575" Score="1" Text="Linking [a related question](http://linguistics.stackexchange.com/q/21446/1009) at Lisguistics.SE" CreationDate="2017-03-21T14:38:45.047" UserId="8" />
  <row Id="8588" PostId="576" Score="0" Text="Раџу вживати саме третього, цьебто *Modifier letter apostrophe*, бо ього не рвуть на частини в маьже усьих випадках, наприклад при рубмітках ьак _#мʼяч_ (перевірено на fb, twitter i telegram), чого не сказати про перших двох. До того ж, Украьинська клавіатура від Gboard ього таки маье (затиснути апострофу)." CreationDate="2019-03-12T20:28:48.690" UserId="585" />
  <row Id="8591" PostId="576" Score="0" Text="@stegetsj, це один із аспектів. Зате MS Word, LibreOffice, Quora, DOU й інші всюди підставляють 2-й. А при пошуку (наприклад, пошук в межах сторінки/файлу у Firefox, Chromium, Writer) 2-й вважається нееквівалентним 3-му." CreationDate="2019-03-13T07:11:52.663" UserId="4" />
  <row Id="1521" PostId="577" Score="0" Text="Please advise if there is any English counterpart for *&quot;крайній&quot;* instead of *&quot;the last&quot;* under similar context? Do &quot;people whose profession includes constant risk of death, such as pilots, all kinds of military men, firemen, etc.&quot; use any substitute for *&quot;the last&quot;* elsewhere beyond Russia or Russian-speaking countries or is it indeed a distinctive phenomenon?" CreationDate="2017-02-22T09:09:57.383" UserId="435" />
  <row Id="1554" PostId="577" Score="0" Text="Please, compare with English ambiguity between [`last` and `past`](http://english.stackexchange.com/q/148685) and put more drama in the meaning and you'll get some kind of dual pair of `останній`/`крайній`" CreationDate="2017-02-22T17:13:54.690" UserId="92" />
  <row Id="1560" PostId="577" Score="0" Text="@Chizh - Why should I? The English equivalent of `крайній` is `rear`." CreationDate="2017-02-22T20:22:46.917" UserId="66" />
  <row Id="1562" PostId="577" Score="0" Text="@YellowSky Please advise whether &quot;rear&quot; is usually used within the context under discussion?" CreationDate="2017-02-22T20:43:06.703" UserId="435" />
  <row Id="1564" PostId="577" Score="0" Text="You should'nt :) I'm taking about adjective missusage in context of series of events" CreationDate="2017-02-22T22:33:05.843" UserId="92" />
  <row Id="1513" PostId="578" Score="2" Text="That's extremely interesting! Will you please tell us how that term, _есхрофемізм_ is written in Latin or Greek letters so that we could check the existence thereof? Or else your story is just a fairy-tale. We cannot find any mention of it except on dubious Russian sites..." CreationDate="2017-02-22T07:49:42.457" UserId="66" />
  <row Id="1515" PostId="578" Score="3" Text="@YellowSky `αἰσχρολογία` transliterated `aischrología` is &quot;filthy talk&quot;, from Greek `αἰσχρός` (`aischros`) &quot;shameful&quot;. I could not find `aischrophemism`, but seems to be a plausible construct." CreationDate="2017-02-22T08:09:39.777" UserId="122" />
  <row Id="2450" PostId="578" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/55148/discussion-on-answer-by-sashaeve--or-)." CreationDate="2017-03-10T21:09:16.410" UserId="8" />
  <row Id="3185" PostId="580" Score="1" Text="підтвердження вашої відповіді випадково знайшла в посібнику Є.Д.Чак &quot;Барви нашого слова&quot; (Київ, &quot;Радянська школа&quot;, 1989)" CreationDate="2017-04-07T18:31:25.763" UserId="435" />
  <row Id="3187" PostId="580" Score="2" Text="Ще трошки не за темою, але Є.Д.Чак описує схожу ситуацію з перекладом &quot;Пісні про блоху&quot; з &quot;Фауста&quot;. В перекладі Миколи Лукаша  звучить так: &quot;*Жив цар колись у давнину, Й була в нього блоха; Мов рідную дитину, Він ту блоху кохав. Велів кравця позвати. Прийшов к ньому кравець: &quot;Поший мерщій паняті Штанці і жупанець!*&quot; Цар на цьому не спинився: &quot;*Міністром стала скоро - Аж сяють ордени...*&quot;  Блоха жіночого роду, а їй шиють &quot;штанці і жупанець&quot;, чоловіче вбрання; її роблять міністром, а цю посаду займали тільки чоловіки." CreationDate="2017-04-07T18:47:46.923" UserId="435" />
  <row Id="3188" PostId="580" Score="1" Text="**Продовження попереднього коментаря.** Річ у тім, як зазначає Є.Д.Чак, що німецькою мовою *блоха* буде *Floh* - іменник чоловічого роду. Звичайно, він символізує особу чоловічої статі,і, природно, атрибути чоловічого вбрання цілком відповідають ситуації. А в українській мові відповідник до німецького *Floh* тільки один - *блоха*, синонімів немає. Тому доводиться задовольнятися ним." CreationDate="2017-04-07T18:51:00.800" UserId="435" />
  <row Id="1519" PostId="589" Score="2" Text="Є, *рушій*. [Вікіпедія так оговорить](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D1%83%D1%88%D1%96%D0%B9). Хоча програмісти часто кажуть *двіжок*, але гадаю це під впливом російськомовної термінології." CreationDate="2017-02-22T08:37:27.387" UserId="9" />
  <row Id="1542" PostId="591" Score="1" Text="Статистика вживання `рушій` vs. `двигун` не на стороні `рушія`." CreationDate="2017-02-22T11:57:08.207" UserId="326" />
  <row Id="1545" PostId="591" Score="2" Text="@sashaeve, Ви маєте на увазі саме в цьому сенсі чи взагалі? Бо я жодного разу не чув слово «двигун» в цьому сенсі." CreationDate="2017-02-22T12:47:35.037" UserId="4" />
  <row Id="1546" PostId="591" Score="1" Text="Саме в контексті цього питання. Нижче є статистика вживань і посилання, які говорять про часте використання саме &quot;двигун сайту&quot;." CreationDate="2017-02-22T13:07:30.877" UserId="326" />
  <row Id="1548" PostId="591" Score="2" Text="Можете ще додати, що його системно використовує KDE." CreationDate="2017-02-22T13:49:23.743" UserId="4" />
  <row Id="1573" PostId="591" Score="0" Text="рушії показу HTML: [KHTML](https://userbase.kde.org/Glossary/uk#KHTML), [WebKit](https://userbase.kde.org/Glossary/uk#WebKit); рушій JS - [KJS](https://userbase.kde.org/Glossary/uk#KJS)" CreationDate="2017-02-23T11:35:40.910" UserId="9" />
  <row Id="1541" PostId="593" Score="0" Text="[Порівняння](https://trends.google.com/trends/explore?geo=UA&amp;q=%D1%80%D1%83%D1%88%D1%96%D0%B9%20%D1%81%D0%B0%D0%B9%D1%82%D1%83,%D0%B4%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D1%83%D0%BD%20%D1%81%D0%B0%D0%B9%D1%82%D1%83) `рушій сайту` і `двигун сайту` через google trends не дав результату, оскільки немає достатньої кількості даних. Якщо порівнювати `рушій` і `двигун` в розділі &quot;Інтернет і комунікація&quot;, то маємо значну [перевагу](https://trends.google.com/trends/explore?cat=13&amp;geo=UA&amp;q=%D1%80%D1%83%D1%88%D1%96%D0%B9,%D0%B4%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D1%83%D0%BD) `двигуна`." CreationDate="2017-02-22T11:55:40.107" UserId="326" />
  <row Id="1551" PostId="593" Score="1" Text="Спробував шукати &quot;рушій гри&quot; (377) та &quot;двигун гри&quot; (193) - схоже що половина сторінок, що використовують&quot;двигун гри&quot; - автоматично перекладені (гугл плей і т.і., вони мають таке: &quot;Двигун гри .. Чарівна Мотоспорт Гонки. В.Н.: [...] 443 візит. Флеш гра Самурай падіння в бою Флеш гра Падіння самурая .. У цій грі цікавою і весело&quot;). &quot;Рушій гри&quot; - використовує купа статей у Вікіпедії (ще знайшов &quot;гральний рушій&quot;)." CreationDate="2017-02-22T16:04:57.143" UserId="69" />
  <row Id="1552" PostId="595" Score="1" Text="До речі, чув, що квартплату колись називати *комірним*" CreationDate="2017-02-22T16:05:42.853" UserId="9" />
  <row Id="1559" PostId="595" Score="0" Text="Мені також звично, що «наймач» — це той, хто наймає на роботу. Судячи з тлумачного словника, це універсальне слово. А той, хто винаймає помешкання, для мене завжди був «орендар». «Винаймач» особисто я ніколи не чув, хоч воно існує. Можливо, воно не дуже розповсюджене. Передивився всі свої двомовні словники — немає в них «винаймати». Проте трапляєтся «знімати» у тому ж значенні." CreationDate="2017-02-22T19:30:32.990" UserId="244" />
  <row Id="1599" PostId="595" Score="2" Text="На мою думку &quot;орендар&quot; найкращий варіант." CreationDate="2017-02-23T22:19:55.763" UserId="569" />
  <row Id="8872" PostId="598" Score="0" Text="Пропоную дати новішу інформацію з СУМ-20. Там вже &quot;коригувати&quot; основна форма." CreationDate="2019-06-14T16:20:09.943" UserId="240" />
  <row Id="1579" PostId="605" Score="1" Text="Based on what I read, Russians tend to blame Mongolians for bringing these words to them. Which makes me think that everyone just says &quot;no, those dirty words are not ours!&quot;." CreationDate="2017-02-23T15:01:28.103" UserId="69" />
  <row Id="1580" PostId="608" Score="3" Text="This answer would benefit from translation the extended quote to English. Can anyone help?" CreationDate="2017-02-23T16:07:56.257" UserId="8" />
  <row Id="2792" PostId="609" Score="0" Text="Вперше бачу таке. Набагато частіше вживається слово *світлина*." CreationDate="2017-02-23T19:03:13.210" UserId="574" />
  <row Id="1583" PostId="611" Score="1" Text="порівняйте з суржиковим: остановіть на зупинці \ зупинить на останівці :)" CreationDate="2017-02-23T17:56:13.040" UserId="92" />
  <row Id="1607" PostId="611" Score="1" Text="Пропозиція. Можливо, варто підняти проблему на Meta або навіть глобальна Meta. Заголовок цього запитання не піддається пошуку за контекстом — по слову [**«запитати»**](http://ukrainian.stackexchange.com/search?q=%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8) взагалі, а по слову [**«спитати»**](http://ukrainian.stackexchange.com/search?q=%D1%81%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8) знаходить тіло, але не заголовок. Причина — markup. Пропоную (1) якось переписати заголовок ; (2) обговорити на нашій Meta, як ми хочемо з цим боротися; (3) за висновками, підняти тему на Meta.SE. Що скажете?" CreationDate="2017-02-24T02:56:54.513" UserId="8" />
  <row Id="1669" PostId="611" Score="0" Text="@bytebuster, тут пошук взагалі через ****, як я бачу, працює. Наприклад, [пошук «питати»](//ukrainian.stackexchange.com/search?q=питати) не знаходить [«питав»](//ukrainian.stackexchange.com/search?q=питав). [Лематизації](//en.wikipedia.org/wiki/Lemmatisation), чи то навіть [стемінгу](//uk.wikipedia.org/wiki/Стемінг), нема. По-моєму, це мало б бути пріоритетнішою проблемою, але, з іншого боку, я не знаю, чи ми можемо на це вплинути. Щодо конкретно цієї проблеми — я б її вирішував так, що **повні форми** мають міститися в тілі. [Тут](http://ukrainian.stackexchange.com/q/646/4) я це врахував." CreationDate="2017-02-25T13:15:29.637" UserId="4" />
  <row Id="1670" PostId="611" Score="0" Text="@bytebuster, ну і, якщо вважаєте, що потрібно створити цю тему в ме́ті — звісно, створюйте. Я не знаю, чи це опитування потрібно в ме́ті, але, по-моєму, ме́та — значно краще місце для таких обговорень, ніж коментарі. Моя особиста думка — не варто ускладнювати назву заради пошуку, а от тіло — варто." CreationDate="2017-02-25T13:20:21.357" UserId="4" />
  <row Id="1582" PostId="613" Score="1" Text="Дуже дякую за відповідь. Але я хотів почути не про тавтологію. Я хотів зрозуміти про семантику перехідного дієслова «(за/с)питати» взагалі — чи може в принципі його об'єктом виступати іменник «(за)питання» (навіть най це тавтологія)? Чи об'єктом цього перехідного дієслова може бути лише людина, до якої звертаються. Тобто я розумію, що «(за/с)питати (за)питання» — тавтологія, але чи має така фраза сенс взагалі? Хоча це, мабуть, моя проблема, що я недолуго сформулював своє питання." CreationDate="2017-02-23T17:39:18.017" UserId="4" />
  <row Id="1617" PostId="615" Score="0" Text="«Нарисова» також була б чудовим словом. Як ви вважаєте?" CreationDate="2017-02-24T07:41:53.447" UserId="66" />
  <row Id="1626" PostId="615" Score="0" Text="Ні, не була б. Бо тоді та геометрія наче буде мати [справу з нарисами](http://sum.in.ua/s/narysovyj). Порівняйте `розумний`(той хто має змогу вміло своїм розумом користуватися) - `розумовий`(той що має відношення до розуму), `сильний` (той хто має змогу використати силу) - `силовий` (той хто має відношення до сили). та геометрія вона ті риски використовує, але вивчає методи проекції. Тобто геометрія все ж нарисна, проекційна" CreationDate="2017-02-24T09:43:47.790" UserId="92" />
  <row Id="1628" PostId="615" Score="0" Text="Може, звісно, `нарискова` геометрія - та що має стосунок до, вивчає проекції (на-) рисок. Але тоді суто вивчає, а не має за питому і вирізняючу серед інишх геометрій частину методу" CreationDate="2017-02-24T09:52:02.757" UserId="92" />
  <row Id="4665" PostId="616" Score="0" Text="Ймовірно, слово прийшло з російської (попри існування го́рода і в українській), точно скопіювавши російський аналог (я б тут більше звернув увагу не на іно-, а на вживання прикметника в іменниковій ролі). Якщо українська мова має кращий варіант, то незрозуміло, чому він маловідомий (адже го́род спокійно пішов у забуття як російськоподібний архаїзм)." CreationDate="2017-09-30T18:50:52.410" UserId="1156" />
  <row Id="1587" PostId="618" Score="0" Text="many thanks for your good answer. RE Art. 396  *&quot;in compliance with&quot;* is a set phrase which indeed is translated as *&quot;відповідно до/у відповідності до&quot;*.  As for Art. 62, under this context  both  *&quot;дотримання&quot;* and *&quot;відповідність&quot;* are possible. Absolutely agree to the options under the AA (Association Agreement)." CreationDate="2017-02-23T19:14:31.913" UserId="435" />
  <row Id="1588" PostId="618" Score="2" Text="Much more compicated is the connotation as in the examples **&quot;anti-corruption compliance&quot;**, **&quot;compliance policy&quot;**, **&quot;compliance risks&quot;**, **&quot;compliance control&quot;**. Although **&quot;відповідність&quot;** seems the most appropriate, to my mind, in some cases (as **&quot;business compliance&quot;** - **&quot;бізнес-відповідність&quot;**, **&quot;anti-corruption compliance&quot;** - **&quot;антикорупційна відповідність&quot;**) it sounds a bit odd." CreationDate="2017-02-23T19:14:38.257" UserId="435" />
  <row Id="1589" PostId="621" Score="0" Text="Насправді ще можна питати поради/згоди (хоча не впевнений, що це з.в.), квитки/пропуск/урок і дорогу/ціни/адресу/думку/сіль/чашку/кефір/контакти/квартиру (принаймні так вживається в літературі) — хоча, в цілому, думаю, Ви праві." CreationDate="2017-02-23T19:19:08.323" UserId="4" />
  <row Id="1592" PostId="623" Score="2" Text="Не &quot;граматично&quot;, а &quot;семантично&quot;. В українській мові &quot;функціонал&quot; —  звісно, іменник (то про англ. казали, що там functional — в першу чергу, прикметник). А в українській &quot;функціонал&quot; може бути лише іменником. Просто питання в тому, чи дозволено це слово використовувати в якихось інших сенсах, окрім вузького суто математичного." CreationDate="2017-02-23T20:00:57.470" UserId="4" />
  <row Id="1593" PostId="623" Score="1" Text="І, дякую за відповідь, але це фактично не є повною відповіддю. Бо тут прийнято давати об'єктивно аргументовані відповіді. А «в нас так кажуть» — важливий, але не найоб'єктивніший аргумент. Хоча як коментар це було би корисно." CreationDate="2017-02-23T20:04:15.987" UserId="4" />
  <row Id="11649" PostId="623" Score="0" Text="А в мене навпаки ситуація: що в універі, що на роботі переважно вживалось функціональність, якщо хтось казав функціонал - поправляли. Мабуть, звязано з тим, що більший нахил на математику був, тому це слово мало міцну асоціацію з тим, що воно насправді означає." CreationDate="2021-06-11T11:14:22.687" UserId="1017" />
  <row Id="1590" PostId="624" Score="6" Text="Було б дуже добре якби ви надали джерела цього твердження, дякую." CreationDate="2017-02-23T19:31:56.343" UserId="9" />
  <row Id="1600" PostId="624" Score="2" Text="думаю, маються на увазі [такі результати](https://elms.wordpress.com/2008/03/04/lexical-distance-among-languages-of-europe/) які посилаються на [Костянтин Тищенко. Метатеорія мовознавства](http://linguist.univ.kiev.ua/museum/book/index.html)" CreationDate="2017-02-23T22:40:31.557" UserId="92" />
  <row Id="10476" PostId="628" Score="1" Text="Правопис ґрунтується на думці, що [œ], [ø:] ближчі до нашого &quot;е&quot;, оскільки є огубленим [е]. Проте за такою логікою треба писати &quot;Мінхен&quot; замість Мюнхен, бо ж [ʏ] відсутнє в українській мові і є фактично огубленим [i]. Але вже що є." CreationDate="2020-04-28T10:49:31.323" UserId="2443" />
  <row Id="11694" PostId="629" Score="0" Text="Диграф `oe` у нідерланській не &quot;перетворився на `[u]`&quot;, він здавна послідовно використовувася для записування саме цього звука. Німецьке `ö` по суті не має абсолютно ніякого стосунку до нідердандського `oe`." CreationDate="2021-07-15T10:49:53.003" UserId="2443" />
  <row Id="1636" PostId="634" Score="0" Text="В цілому погоджуюся, але на мою думку, з практичної точки зору, коли в маршрутці багато людей і до того ж шумить мотор, потрібне якесь ключове слово щоб привернути увагу водія. Можливо це і є &quot;будь ласка&quot;, а можливо щось, що починається із &quot;зупи(-нка, -ніть)&quot;." CreationDate="2017-02-24T12:03:37.960" UserId="69" />
  <row Id="1619" PostId="635" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Будь ласка, почитайте [про наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/5/), за якими ми оцінюємо хороші відповіді. Цей допис не відповідає таким критеріям: він виглядає як суб'єктивна і нічим не підтверджена думка. Окрім того, вона мало стосується мови як такої." CreationDate="2017-02-24T07:50:57.593" UserId="8" />
  <row Id="1629" PostId="635" Score="0" Text="@bytebuster, до речі, по-моєму, абсолютно правильна відповідь. Бо фраза «зупиніть на зупинці» некоректна не тавтологією, а, в першу чергу, відсутністю інформації — на якій саме зупинці: на наступній, на найближчній серед тих, про які колектив раніше домовився не пропускати, на якійсь іншій… Із вказанням конкретики і фраза набирає змісту з формальної точки зору, і зникає чи менш кидається у вічі тавтологія. Якби автор ще трішки свою відповідь розширив…" CreationDate="2017-02-24T10:34:19.790" UserId="4" />
  <row Id="1642" PostId="641" Score="1" Text="Related: http://ukrainian.stackexchange.com/questions/104/" CreationDate="2017-02-24T12:58:22.137" UserId="8" />
  <row Id="1644" PostId="641" Score="0" Text="тут можна побачити як в [англійській версії](https://www.biblegateway.com/passage/?search=Matthew%2013:13) намагаються передати через аспекти дієслів. Зверніть особливу увагу на _&quot;they do not hear or understand&quot;_" CreationDate="2017-02-24T13:04:52.337" UserId="92" />
  <row Id="1651" PostId="644" Score="1" Text="Не маю достатньо знань, щоб докладно відповісти на питання, але чисто суб'єктивно — мені ріже вухо &quot;четвер&quot; та &quot;вдача&quot; по посиланнях. &#xA;&#xA;Я виріс у Києві у двомовному середовищі (вдома батько говорив українською, мама російською, дитячий садок та школа - україномовні, але більшість друзів російськомовні), якщо це важливо, і я вимовляю &quot;ч&quot; значно твердіше українською." CreationDate="2017-02-24T17:39:08.763" UserId="188" />
  <row Id="1654" PostId="644" Score="0" Text="Ще: [четвер](http://shtooka.net/listen/ukr/четвер), [четвер](https://uk.forvo.com/search/четвер/), [вдача](http://shtooka.net/listen/ukr/вдача), [вдача](https://uk.forvo.com/search/вдача/) — на мою суб'єктивну думку, лише частина вимовляє «правильно» (твердо як я)." CreationDate="2017-02-24T17:51:31.503" UserId="4" />
  <row Id="1656" PostId="644" Score="1" Text="Це суб'єктивно (тому коментар, а не відповідь), але ось, на мою думку, чудова вимова: [«Прокинувся хазяїн вранці»](https://youtu.be/jrnVrb0L8MU) (YouTube; увага, присутня *лексика* :)). Там не лише `/ч/` та `/ў/`, а й правильні голосні, особливо наголошена `/и/`." CreationDate="2017-02-24T18:26:11.747" UserId="8" />
  <row Id="1657" PostId="644" Score="0" Text="Авраменко говорить правильно. Wikionary використовує записи з The Shtooka Project, де просто жахлива вимова українських слів." CreationDate="2017-02-24T19:13:51.230" UserId="600" />
  <row Id="4628" PostId="644" Score="0" Text="За моїми спостереженнями черкашщани мають свій особливий звук ч :)" CreationDate="2017-09-28T18:25:01.223" UserId="215" />
  <row Id="1652" PostId="645" Score="1" Text="Хм, ми теж, здається, вимовляли «визначни́к», хоч явно не галицькі." CreationDate="2017-02-24T17:45:39.777" UserId="4" />
  <row Id="1653" PostId="645" Score="1" Text="@Sasha, я за усю Україну не можу стверджувати. Проте ваше зауваження свідчить, що невідповідний літературним нормам наголос на и у такому простому слові побутує не лише в Галичині. Відредагував своє питання." CreationDate="2017-02-24T17:50:03.207" UserId="299" />
  <row Id="1713" PostId="646" Score="1" Text="До речі, то ще питання, як правильно - &quot;поздоровляю&quot; чи &quot;вітаю&quot;? Особисто мені &quot;поздоровляю&quot; ріже вуха. Може мені варто було б запитати це окремим питанням?" CreationDate="2017-02-26T15:15:52.650" UserId="179" />
  <row Id="1715" PostId="646" Score="1" Text="@moudrick, **[давно](//ukrainian.stackexchange.com/q/650/4)** (про «ріже слух» див. *[цю серію коментів](//ukrainian.stackexchange.com/a/651/4#comment1667_651#comment1667_651)* — може, їх слід на окрему відповідь перетворити, як вважаєте?)." CreationDate="2017-02-26T16:02:47.130" UserId="4" />
  <row Id="1659" PostId="647" Score="1" Text="Дякую! Я теж в залежності від контексту перекладаю то як &quot;дотримання&quot;, то як &quot;відповідність&quot;. &quot;Нічого не треба пояснювати&quot; тим, хто &quot;в темі&quot;. Але ж є ще люди й поза межами специфічних середовищ) Терміни мають бути зрозумілими, або ж принаймні повинно бути тлумачення в авторитетних джерелах, якщо їхнє вживання розповсюджується за межі закритих груп." CreationDate="2017-02-24T21:34:28.683" UserId="435" />
  <row Id="1662" PostId="650" Score="3" Text="&quot;поздоровляти&quot; необов'язково може бути калькою з російської, адже деякі інші слов'янські мови також мають це слово: `powitać`/`pozdrawiać` (польська), `pozdravljat` (хорватська)." CreationDate="2017-02-25T09:48:22.457" UserId="390" />
  <row Id="4674" PostId="650" Score="1" Text="«Поздоровляти» цілком може бути калькою з російської. Але це нормативна калька, підтверджена словниками та мовною практикою." CreationDate="2017-09-30T20:48:46.453" UserId="1156" />
  <row Id="1663" PostId="651" Score="1" Text="Чисто інтуїтивно мені Ваша думка видається вірною. Від «поздоровляю» не для опису процесу, а в самій вітальній фразі («поздоровляю Вас з …!») мені особисто віє росіянізмом (під впливом російського «поздравляю Вас с …!», яке там є майже єдиним можливим варіантом)." CreationDate="2017-02-25T10:47:06.927" UserId="4" />
  <row Id="1667" PostId="651" Score="2" Text="Але з іншого боку «поздоровляю» саме в цьому значенні (в складі самої вітальної фрази) вживають Г. Квітка-Основ'яненко («Маруся», 1834), П. Куліш («Чорна рада», 1857), І. Нечуй-Левицький (багаторазово з 1869 до 1903), П. Мирний («Повія», 1883), В. Винниченко («Божки», 1919), ну й, звісно, радянські та сучасні письменники." CreationDate="2017-02-25T11:04:12.883" UserId="4" />
  <row Id="1668" PostId="651" Score="1" Text="Тож одне з двох: або ми з Вами помиляємося (що цілком імовірно), або сучасна літературна норма трішки змінилася в напрямку відмежування від російської традиції (що насправді навряд)." CreationDate="2017-02-25T11:04:32.713" UserId="4" />
  <row Id="3046" PostId="653" Score="0" Text="Це як англійське on/in [internet]" CreationDate="2017-03-29T21:39:06.577" UserId="585" />
  <row Id="12463" PostId="653" Score="0" Text="&quot;Ми познайомилися під час користування Фейсбуком…&quot; - звучить так, ніби ми обидва користувалися різними (кожен своїм власним) Фейсбуками, і так випадково познайомились. Так само можна сказати і &quot;під час вживання попкорну&quot; (знову кожен свого). Тобто &quot;під час&quot; не вказує прямо на роль самого Фейсбука як інструмента (для знайомства). Тому якщо йдеться про питання &quot;за допомогою чого&quot;, то я б запропонував &quot;Ми познайомилися через Фейсбук&quot;." CreationDate="2022-10-13T10:50:53.080" UserId="5023" />
  <row Id="12464" PostId="653" Score="0" Text="Щодо ролі Фейсбука як місця, припускаю, що стосовно віртуального простору прийменники &quot;у(в)/на&quot; цілком рівноправні. Розрізнення на &quot;у(в)/на&quot; виникає через розрізнення людиною типу локації в залежності від геометричного сприйняття її нею: &quot;у(в)&quot; означає обмежену область, заключену в конкретні межі (в котру можна ввійти і з неї вийти) або точку, а &quot;на&quot; означає поверхню (оболонку), відтинок, тобто множину точок. (1)" CreationDate="2022-10-13T11:22:55.807" UserId="5023" />
  <row Id="12465" PostId="653" Score="0" Text="Оскільки візуальне сприйняття Фейсбука у кожного своє, то хтось уявляє його як віртуальну кімнату, куди можна ввійти (login) і з неї вийти (logout), а хтось як площу з неозорими межами, де знаходиться безліч людей і один з одним спілкуються. Тому перший буде використовувати &quot;у(в)&quot;, а другий &quot;на&quot; і обидва матимуть рацію. (2)" CreationDate="2022-10-13T11:23:01.947" UserId="5023" />
  <row Id="1673" PostId="655" Score="0" Text="Взагалі-то, «визна́чний» у значенні „той, який який можна визначити/обчислити“ я ніколи не зустрічав у математичних текстах. Для цього більше пасує слово „визначуваний“.  &#xA;У вказаних вами словниками одним із авторів є математик Мейнарович Євген. Він звісно позначив наголос на и, бо саме так кажуть математики. Крім цих словників, такий же наголос на „и“ я знайшов лише у Перехреста В. І. Російсько - українському словнику з математики, фізики та  інформатики. У всіх інших (навіть у тій же вікіпедії) наголос на „а“.&#xA;@Sasha, дякую за всеосяжну відповідь." CreationDate="2017-02-25T14:42:58.150" UserId="299" />
  <row Id="1674" PostId="655" Score="1" Text="@АндрійБандура, «взагалі-то, „визна́чний“ у значенні „той, який який можна визначити/обчислити“ я ніколи не зустрічав у математичних текстах» — ну але, тим не менш, таке слово є/було. «Для цього більше пасує слово „визначуваний“» — «[визначуваний](http://sum.in.ua/s/vyznachuvanyj)», мені здається, зазвичай має трішки інший відтінок значення — це той, який зараз визначають, а не той, який взагалі можна визначити (хоч можу помилятися). За посилання на «Російсько-український словник з математики, фізики та інформатики» В. Перехреста (2008) дякую (як я зрозумів, він теж на «визначни́к»)." CreationDate="2017-02-25T15:06:15.303" UserId="4" />
  <row Id="1675" PostId="655" Score="0" Text="@АндрійБандура, а хтось, окрім Вікіпедії (як, звісно, сама не аргумент), зараз ставить наголос «визна́чник»?" CreationDate="2017-02-25T15:08:16.927" UserId="4" />
  <row Id="1677" PostId="655" Score="1" Text="математики вельми рідко вживають „визна́чник“, натомість мовники люблять так виправляти їх, бо, мовляв, такий наголос зазначений у словниках української мови. Перелічувати їх звісно немає сенсу. Лишень зазначу, що навіть у двох Російсько-українських математичних словниках Карачуна та Гудименка (виданих у 90-их)  або у книжці Складні випадки наголошування (автор Головащук) також вказано визна́чник. Тому це протиріччя мене постійно бентежило. Щоправда, визначник також біологічний термін. Можливо, біологи вживають більше визна́чник, ніж визначни́к." CreationDate="2017-02-25T15:54:33.400" UserId="299" />
  <row Id="1679" PostId="655" Score="0" Text="@АндрійБандура, хм, ну тоді виходить, що я неправий. Бо мені здавалося, що це просто запізнілий рух навздогін змінам наголосу у прикметнику. І всі сучасні словники, що мені трапилися (до того, як Ви навели ці два: Карачун і Головащук), казали «визначни́к»." CreationDate="2017-02-25T16:42:37.383" UserId="4" />
  <row Id="1681" PostId="655" Score="0" Text="навпаки ви праві, бо згадані вами словники Мейнаровича вийшли недавно у 2010 році, тобто найновіші. Адже словник Карачуна вийшов у 1995, друге видання словника Гудименка у 1990 році (а перше ще у 1960 році), словник Головащука Складні випадки наголошення у 1995 році. &#xA;Словник Перехреста з наголосом на „и“ також вийшов у 2008 році. Просто наголоси змінили лише у математичних словниках, дійсно наздоганяючи вживання цього слова. Натомість в універсальних словниках нічого не змінилося. Зокрема, Великий тлумачний словник української мови за ред. Бусла (2005) наголошує а." CreationDate="2017-02-25T18:28:23.783" UserId="299" />
  <row Id="1734" PostId="656" Score="1" Text="Пов'язане питання: **[Батькович](http://ukrainian.stackexchange.com/q/661/4)**." CreationDate="2017-02-26T22:23:25.117" UserId="4" />
  <row Id="1796" PostId="656" Score="1" Text="Використання складових, що походять від одного імені, на мою, думку привертає увагу читача та спонукає його до обережного аналізу &quot;а чи справді таке можливо&quot;? Наприклад: Петренко Петро Петрович." CreationDate="2017-02-27T22:13:42.537" UserId="55" />
  <row Id="1682" PostId="658" Score="0" Text="Але все рівно цікаво як, наприклад, справляється з визначенням патронімів від жіночіх імен діаспора у Канаді" CreationDate="2017-02-25T18:38:03.607" UserId="92" />
  <row Id="1705" PostId="658" Score="0" Text="@Chizh не зовсім зрозуміло, за яких обставин у діаспорі щось буде відрізнятись від сучасних українських правил. Якщо щось і має відрізнятись, то хіба що відсутність вимоги мати патронім взагалі, або навіть відсутність змоги такий патронім вказати в офіційних документах." CreationDate="2017-02-26T13:08:41.813" UserId="122" />
  <row Id="1708" PostId="658" Score="0" Text="в Канаді дозволені одностатеві шлюби, наскільки мені відомо" CreationDate="2017-02-26T13:45:42.003" UserId="92" />
  <row Id="1711" PostId="658" Score="0" Text="Власне, цитуючи ст. 21 Сімейного кодексу України, я й намагалася сказати, що в Україні не дозволені одностатеві шлюби (наразі)." CreationDate="2017-02-26T14:31:06.403" UserId="435" />
  <row Id="1707" PostId="659" Score="7" Text="які негарні приклади подають українські ЗМІ." CreationDate="2017-02-26T13:10:39.227" UserId="122" />
  <row Id="1693" PostId="660" Score="0" Text="а той Богдан - кмітливий :)" CreationDate="2017-02-25T23:21:06.457" UserId="92" />
  <row Id="1718" PostId="660" Score="0" Text="Будь ласка, уточніть ваше запитання. Бо людина не може бути &quot;здатною опанувати, бо ерудована&quot;. Вона або може бути &quot;здатною опанувати, бо здатна навчатися взагалі&quot; (або простіше —  бо є розумною), або &quot;**охочою** до новітній технологій&quot;, тобто жадібною до знань." CreationDate="2017-02-26T19:08:30.960" UserId="36" />
  <row Id="1722" PostId="660" Score="0" Text="@Yola  я чому перепитав. В резюме зазвичай вказують саме &quot;я люблю навчатися&quot;, а не &quot;я здатний навчатися&quot;, бо останнє зрозуміло само собою (інакше подавач не зміг би вивчити технологію, з якою він зараз працює)" CreationDate="2017-02-26T19:26:54.020" UserId="36" />
  <row Id="1723" PostId="660" Score="0" Text="@Miroshko, ну, у англійців є *tech-savvy* - такий, що знається на новітніх технологіях, а цього не можна досягти без постійного навчання. Хоча, так, це не зовсім те. Також є *early adopter* - той хто використовує нові технології ще до їх широко прийняття." CreationDate="2017-02-26T19:28:14.277" UserId="9" />
  <row Id="1724" PostId="660" Score="0" Text="@NashBridges, мається на увазі здатний у прийнятні терміни" CreationDate="2017-02-26T19:30:00.643" UserId="9" />
  <row Id="1725" PostId="660" Score="1" Text="@Yola не думаю, що тут можна обійтися одним словом. &quot;Хутко сприймаю/засвоюю нові технології&quot;. Також є поняття напівжартівливе &quot;вічний студент&quot; (в лапках), якщо потрібно підкреслити, що ніколи не полишаєш навчання" CreationDate="2017-02-26T19:40:23.123" UserId="36" />
  <row Id="1726" PostId="660" Score="0" Text="@NashBridges, так, мабуть, щось типу швидко вчиться, то найліпше. До речі, ви можете оформити це як відповідь;)" CreationDate="2017-02-26T19:43:14.577" UserId="9" />
  <row Id="1735" PostId="660" Score="0" Text="savvy я б переклав як тямущий. &quot;ТЯМУ́ЩИЙ, а, е. Здатний добре й швидко міркувати, осмислювати, розуміти що-небудь; кмітливий.&quot; tech-savvy значить технічно тямущий?" CreationDate="2017-02-26T22:38:19.863" UserId="553" />
  <row Id="1789" PostId="660" Score="0" Text="@Miroshko може *технічно підкований*, тут підкований у сенсі навчений/підготовлений." CreationDate="2017-02-27T21:04:42.433" UserId="9" />
  <row Id="1704" PostId="661" Score="2" Text="`Батькович`, здається, жартівливе. Ввічливо було б додати `пан` або `добродій`, які вживаються і без патронімів." CreationDate="2017-02-26T13:02:27.510" UserId="122" />
  <row Id="3852" PostId="661" Score="1" Text="Чому *Змієвич*? Ви десь зустрічали? Я думала, що за аналогією з *Андрій - Андрійович*, *Сергій - Сергійович* має бути *Змійович*." CreationDate="2017-06-05T04:50:25.777" UserId="435" />
  <row Id="3853" PostId="661" Score="0" Text="Погугліть. Ось знайшов [Історію української літератури](http://litopys.org.ua/hrushukr/hrush410.htm) Грушевського: &quot;З другого боку, ідея поганства свійського, староруського (билинне Ідолище і Зміяка-Перун різних переказів) асоціювалася з ідеєю поганства степового, печенізько-половецько-татарського. Тугарин-Тугорхан зветься **Змієвичем**; Кожем’яка — переможець печенізького богатиря стає змієборцем, який змушує змія викопати глибокі рови і насипати ті високі «змієві» вали, які боронять, Русь від степової сили, і п.&quot;" CreationDate="2017-06-05T07:25:04.370" UserId="69" />
  <row Id="3854" PostId="661" Score="0" Text="@Artemix, не ображайтеся. Я просто здивована, що не за правилами, тому й запитала. Чесно кажучи, й досі не розумію, чому *Змієвич*. Може, тому, що це замінник не по батькові, а на кшталт прізвиська (прізвища)? Окрім цього, зустрічається й *Тугарин Змійович* -  [тут 1](https://www.e-reading.club/chapter.php/1011472/50/Ukrainski_bilini_%28zbirka%29.html), [тут 2](http://slovoor.runvira.in.ua/SO13/St13VerC.htm) . От і думай, як правильно :)" CreationDate="2017-06-05T10:31:22.133" UserId="435" />
  <row Id="3855" PostId="661" Score="0" Text="Я не ображаюсь, просто більш нічого іншого не можу запропонувати :) Можу лише додати що Змійовичів (179) в гуглі знайшлося трохи менше за Змієвичей (211), можливо такий перекіс через цитати з Грушевського. Думаю що через &quot;є&quot; передається літописне написання, сучасні збірки казок змінюють його на &quot;йо&quot;." CreationDate="2017-06-05T10:42:00.773" UserId="69" />
  <row Id="3876" PostId="661" Score="0" Text="В російській мові це взагалі ознака деякої фамільярності, як на мене. Іншим прикладом є звернення до знайомого по-батькові (Петрович, Сергіїч). Незнайома, або малознайома людина може й образитись. Корректніше буде пан/пані, шановний/шановна або добродій." CreationDate="2017-06-06T12:35:56.457" UserId="1016" />
  <row Id="1804" PostId="676" Score="0" Text="А як утворити іменник з 'потокова трансляція'? Адже зараз часто вживають' стрімер' в значенні людина що веде трансляцію нвживо" CreationDate="2017-02-28T01:39:56.243" UserId="331" />
  <row Id="1861" PostId="676" Score="0" Text="В такому разі &quot;стрім&quot;, проте в конкретно цьому випадку &quot;потокова трансляці&quot; звучить краще. До речі, у слова &quot;стриміти&quot; є інше значення - височіти, здійматись над рівнем, поверхнею чого-небудь." CreationDate="2017-02-28T21:51:06.523" UserId="326" />
  <row Id="2014" PostId="676" Score="0" Text="А чим погано `стрімер`? Щодня нові слова входять до вжитку з інших мов. Наприклад, [блог](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BB%D0%BE%D0%B3) і похідне від нього `блогер`. Якщо не подобається, доведеться увімкнути фантазію і скомпонувати нове слово, скажімо, `потічник` або `струмінник`. Але не певен, що люди сприймуть це." CreationDate="2017-03-02T07:12:08.967" UserId="352" />
  <row Id="1720" PostId="677" Score="1" Text="Вася Пупкін, то в Росії." CreationDate="2017-02-26T19:21:25.723" UserId="9" />
  <row Id="1733" PostId="677" Score="4" Text="Власне, Іванов/Петров/Сидоров — це теж російські реалії, хоча в нас їх теж часто застосовують в ролі екземпліфікантів, іноді адаптуючи до Петренків/Сидорчуків." CreationDate="2017-02-26T22:21:18.170" UserId="4" />
  <row Id="1784" PostId="682" Score="3" Text="«Пошук в інтернеті показує, що найчастіше використовується „злодрук“.» — де Ви шукаєте? В гуглі: [одруківка](//www.google.com/search?q=%22одруківка%22&amp;num=100&amp;start=100) — 132, [одрук](//www.google.com/search?q=%22одрук%22&amp;num=100&amp;start=100) — 123, [обдруківка](//www.google.com/search?q=%22обдруківка%22&amp;num=100&amp;start=100) — 81, [хибодрук](//www.google.com/search?q=%22хибодрук%22&amp;num=100&amp;start=100) — 70, [хибнодрук](//www.google.com/search?q=%22хибнодрук%22&amp;num=100&amp;start=100) і [злодрук](//www.google.com/search?q=%22злодрук%22&amp;num=100) — по 14 (найнижчі показники)." CreationDate="2017-02-27T19:51:18.657" UserId="4" />
  <row Id="1729" PostId="691" Score="3" Text="[Чекайло](//www.facebook.com/Nehrebeckyj/posts/1390996047631492?comment_id=1391048180959612&amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R9%22%7D), [чекун](http://goloskarpat.info/society/588f39a87b5c8/), чекач, чек(айло/аль/аля/ар/атель/івський), **за**чек(айло/аль/аля/ар/атель/ач/івський/іст/ун)." CreationDate="2017-02-26T21:42:30.893" UserId="4" />
  <row Id="1740" PostId="691" Score="0" Text="А чим просте _ждан_ не підходить?" CreationDate="2017-02-27T07:19:57.473" UserId="66" />
  <row Id="1761" PostId="691" Score="0" Text="@YellowSky це вже інше, тут я щодо суфіксів (і префіксів) запитував" CreationDate="2017-02-27T15:32:37.797" UserId="36" />
  <row Id="2319" PostId="691" Score="0" Text="[За]чекайло, на мою думку, найліпше." CreationDate="2017-03-07T09:53:29.227" UserId="484" />
  <row Id="1750" PostId="694" Score="1" Text="Я читав був, але не пам'ятаю у кого (здається у О. Пономарева [?] — але не можу відшукати зараз), що інтернет слід писати з маленької, оскільки, ця річ стійко увійшла в наше життя, як телеграф (чи пошта) в свій час, але зараз ж ніхто не пише телеграф з великої." CreationDate="2017-02-27T13:07:07.150" UserId="222" />
  <row Id="4031" PostId="694" Score="1" Text="Можна також використовувати **всемережжя**" CreationDate="2017-07-21T16:02:52.103" UserId="585" />
  <row Id="7435" PostId="696" Score="0" Text="До речі, я вважаю, що коли «змінив думку», має сенс залишити стару відповідь і написати другу, нову. Таким чином зберігаються голоси, і видно, яку з версій підтримує спільнота. А робити натомість drastic changes своїм відповідям псує усю картину і провокує до unupvotes тих, кому подобався «старий» варіант і не подобається «новий»." CreationDate="2018-08-15T14:47:16.557" UserId="8" />
  <row Id="7436" PostId="696" Score="0" Text="@bytebuster, я над цим думав. Теж схилявся до того, що Ви кажете. Але побачив [оце](//meta.stackoverflow.com/q/268300)." CreationDate="2018-08-15T14:58:06.830" UserId="4" />
  <row Id="7437" PostId="696" Score="1" Text="Так, слушний аргумент, але там змінився фактичний матеріал. А особисте ставлення не скасувало того, що є варіант «злодрук», який просто перестав подобатися одному користувачеві — але не зник же зовсім. :)" CreationDate="2018-08-15T15:21:30.420" UserId="8" />
  <row Id="7438" PostId="696" Score="0" Text="@bytebuster, оу, я просто хибне посилання дав." CreationDate="2018-08-15T15:24:47.843" UserId="4" />
  <row Id="1780" PostId="697" Score="0" Text="`У разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку, з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів, відповідно до положень ст. 166 КПК України;` витяг з реальної ухвали, 2016 рік, м. Київ." CreationDate="2017-02-27T19:02:18.093" UserId="55" />
  <row Id="1781" PostId="697" Score="0" Text="[Витяг з КПК України](http://kodeksy.com.ua/kpku-2012/166.htm) від 2012 року  1. `У разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями цього Кодексу з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.` Як бачите використовується _вилучення_." CreationDate="2017-02-27T19:13:23.643" UserId="55" />
  <row Id="1782" PostId="697" Score="0" Text="@Gluttton я вам більше скажу, у КПК є окрема ціла *&quot;Глава 16. Тимчасове вилучення майна&quot;*, але поряд з цим є *&quot;Глава 15. Тимчасовий доступ до речей і документів&quot;*, де в ст. 159 зустрічається *&quot;виїмка&quot;*,  а також ст. 258-262 (*&quot;виїмка кореспонденції&quot;*), А у ЗУ &quot;Про нотаріат (ст. 8-1) вживаються паралельно  - *&quot;вилучення (виїмка)&quot;*. Як бачите, використовується не тільки *вилучення*, а й *виїмка*. Плутанина в термінології ще та. Посилання на повні версії чинних КПК і ЗУ &quot;Про нотаріат&quot; - в самому запитанні." CreationDate="2017-02-27T19:24:23.783" UserId="435" />
  <row Id="2794" PostId="698" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/55578/discussion-on-answer-by-sashaeve--------)." CreationDate="2017-03-18T13:27:20.970" UserId="8" />
  <row Id="6240" PostId="698" Score="0" Text="Оскільки я не розумію одного з найперших тверджень цієї відповіді і не зміг добитися роз'яснень у попередніх коментарях, то я врешті-решт поставлю мінус." CreationDate="2018-03-25T13:31:24.903" UserId="4" />
  <row Id="1790" PostId="699" Score="0" Text="На Сумщині ([в Ужгороді теж](http://www.admir.uz.ua/ru-i-offer-i-id-i-650246-i-kalitka-kovana-arteli.html)) кажуть *калітка*, тому плутанини з *калиткою* немає :)" CreationDate="2017-02-27T21:18:06.097" UserId="36" />
  <row Id="1791" PostId="699" Score="0" Text="хвіртка, кватирка, фіранка.... :-)" CreationDate="2017-02-27T21:29:12.147" UserId="122" />
  <row Id="1755" PostId="700" Score="2" Text="Підтверджую, **хвіртка**. Розповсюджене вживання на Полтавщині, попри те, що вона вважається чи не &quot;найсуржикомовнішою&quot;." CreationDate="2017-02-27T14:39:48.430" UserId="435" />
  <row Id="2059" PostId="700" Score="0" Text="Обидва слова `хвіртка` і `форточка` походять від нім. Pforte / Pförtchen (ймовірно через польське Furtka), що означає &quot;дверці до саду або двору&quot;" CreationDate="2017-03-02T13:54:33.900" UserId="553" />
  <row Id="1774" PostId="701" Score="1" Text="Дякую за відповідь Як на мене, калька калькою. Лиш узаконена в новому словнику у зв'язку з використанням навіть у законодавстві. Цікавий факт до речі: двомовні словники містили значення, якого не було в академічному словнику української мови, використання поширилося на законодавчі документи, відтак значення додалося в новий академічний словник." CreationDate="2017-02-27T18:18:39.927" UserId="435" />
  <row Id="1760" PostId="702" Score="3" Text="Пряме запозичення *&quot;фейк&quot;* разом із похідними як-то *&quot;фейковий&quot;* наразі набирають популярності. У словниках, щоправда, цього ще нема, але ймовірно, що з'явиться." CreationDate="2017-02-27T15:31:52.380" UserId="8" />
  <row Id="1764" PostId="702" Score="2" Text="мені здається, потрібно перекладати за контекстом. Новини можуть бути *неправдивими*  (або *брехливими*, або *сфабрикованими*), профіль — *підставним*. В англійській мові просто *fabricated news* довго писати, вони навіть *ветеранів* скоротили до *ветів*." CreationDate="2017-02-27T15:57:21.877" UserId="36" />
  <row Id="1806" PostId="705" Score="0" Text="Думав над цим варіантом і у мене були схожі думки на рахунок калькування. Знайшов тут обговорення етимології цього слова: http://rus.stackexchange.com/a/29691" CreationDate="2017-02-28T10:11:14.493" UserId="557" />
  <row Id="1816" PostId="705" Score="0" Text="@meenternet, ще це: http://rus.stackexchange.com/q/8462/177516 — хоча мені rusSE не завжди подобається." CreationDate="2017-02-28T13:23:51.407" UserId="4" />
  <row Id="1849" PostId="706" Score="0" Text="Особисто я використовую лише &quot;вдосталь&quot;. Окремо &quot;досталь&quot; якось не зустрічав..." CreationDate="2017-02-28T20:13:14.027" UserId="49" />
  <row Id="1851" PostId="706" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, а мені воно якось само на язик спадає. А як з «не»? Теж частіше «не вдосталь» кажете?" CreationDate="2017-02-28T20:15:25.223" UserId="4" />
  <row Id="1852" PostId="706" Score="1" Text="Недостатньо/замало/обмаль залежно від того, що треба підкреслити. Але це лише я особисто. )" CreationDate="2017-02-28T20:19:51.720" UserId="49" />
  <row Id="1853" PostId="706" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, мені воно спало на думку, коли я думав пофіксити «у мене *немає достатньо* часу для цієї відповідальної і корисної справи». Тут, як на мене, або «у мене немає достатньо**ї** *кількості* часу», або «у мене н̶е̶м̶а̶є̶ недостатньо/замало/обмаль/недосталь/не вдосталь часу» — але на думку мені тоді спало «недосталь». Поліз у СУМ подивитися, як воно пишеться (разом чи окремо) — і опа." CreationDate="2017-02-28T20:25:05.483" UserId="4" />
  <row Id="1854" PostId="706" Score="0" Text="У цьому випадку я б взагалі написав &quot;На жаль, мені бракує часу&quot;." CreationDate="2017-02-28T20:28:05.093" UserId="49" />
  <row Id="1855" PostId="706" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, та я хотів щонайменше змінювати (ну, типу, залишити більшість слів/основ як є і на своїх позиціях). Ну, це взагалі оф-топік. Питання, чому його в таких значих словниках немає — невже воно справді застаріле?" CreationDate="2017-02-28T20:30:47.023" UserId="4" />
  <row Id="1856" PostId="706" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/54525/discussion-between-kyrylo-yatsenko-and-sasha)." CreationDate="2017-02-28T20:41:17.043" UserId="49" />
  <row Id="2842" PostId="706" Score="0" Text="[переношу мою вчорашню репліку з &quot;Відповіді&quot; сюди в &quot;Коментарі&quot;]&#xA;&#xA;За Грінченком, &quot;досталь&quot; — це діалектна форма (з Черкащини).&#xA;&#xA;Загальновживане слово — &quot;удосталь&quot; = &quot;вдосталь&quot;, а ще кажуть — &quot;доволі&quot;." CreationDate="2017-03-20T21:40:44.537" UserId="865" />
  <row Id="2848" PostId="706" Score="0" Text="&gt; Коментар від Sasha: &quot;Тобто «досталь» не було нормативним навіть у Грінченка, отже не є нормативним і зараз — я правильно Вас розумію? А як щодо інших питань: про написання разом/окремо з «не» і про частину мови? &quot;&#xA;&#xA;Так, саме це я мав на увазі. У сучасному мовленні та письмі я слова &quot;досталь&quot; взагалі не зустрічав, чи не пригадую.&#xA;&#xA;Щодо ж &quot;недосталь&quot;, то, як ви слушно зауважили, у Грінченка це окреме слово, іменник із значенням, що відповідає російському &quot;недостача&quot;, тобто там воно не є негативною формою прислівника &quot;досталь&quot;, і це, гадаю, знімає додаткове питання щодо разом/окремо." CreationDate="2017-03-20T21:58:37.890" UserId="865" />
  <row Id="2849" PostId="706" Score="0" Text="@QuaesitorVeritatem, а «недосталь» Ви теж у сучасному мовленні/письмі не зустрічали? Бо мені в одному тексті хотілося поставити саме «недосталь» (а «не вдосталь» здавалося зовсім не тим і занадто довгим)." CreationDate="2017-03-20T22:03:11.543" UserId="4" />
  <row Id="2850" PostId="706" Score="0" Text="@Sasha, саме так, _не_ зустрічав також і &quot;недосталь&quot; (хотів був додати це ще в попередньому коментарі, але не влізало... :) ). В значенні російського &quot;недостача&quot;, залежно від контексту я б ужив &quot;нестача&quot;, &quot;нестаток&quot;, &quot;недостатність&quot;, &quot;брак&quot;, &quot;дефіцит&quot;. В значенні, зворотньому до &quot;удосталь&quot;/&quot;доволі&quot;/&quot;досить&quot;/&quot;достатньо&quot; могли б іти відповідні &quot;не&quot;, коли окремо, коли й разом. До речі, у Грінченка є й прислівник &quot;недосить&quot; одним словом. А що то у Вас був за текст, який контекст?" CreationDate="2017-03-20T22:23:13.417" UserId="865" />
  <row Id="2855" PostId="706" Score="0" Text="@QuaesitorVeritatem, та просто хотів виправити помилку в дописі користувача: «у мене *немає достатньо* часу для…» (по-моєму: або «…немає достатньо*ї кількості*…» або (без «немає») «у мене недостатньо/брак/замало часу для…» — але не «у мене немає достатньо…»). Але з язика в мене тоді чомусь зіскочило «у мене недо́сталь часу…» (мені воно тоді здалося не просто нормативним, а значно природнішим за інші варіанти; мабуть, помітив колись у дитинстві в літературі і запам'яталося). Але коли я поліз у СУМ-11, щоб про всяк випадок переконатися, що пишеться разом — не побачив і дуже здивувався." CreationDate="2017-03-21T00:40:21.827" UserId="4" />
  <row Id="2856" PostId="706" Score="0" Text="@QuaesitorVeritatem, ну, я вже зрозумів, що це, мабуть, моя помилка, і воно не зовсім нормативне." CreationDate="2017-03-21T00:43:20.683" UserId="4" />
  <row Id="2918" PostId="706" Score="1" Text="@Sasha, повністю згоден. Ту фразу &quot;у мене немає достатньо часу для…&quot; я б виправив на &quot;мені бракує часу для ...&quot; - дуже близько до одного з Ваших варіантів. Цікаво, що Ваш імпровізований перший варіант &quot;у мене недо́сталь часу…&quot; мені теж здається досить природним: якщо б зустрів десь просто у тексті то, мабуть, сприйняв би як цілком нормальну фразу... ;)" CreationDate="2017-03-23T20:47:04.863" UserId="865" />
  <row Id="4751" PostId="707" Score="0" Text="СУМ-11 в радіотехнічному контексті згадує лише слово «поміхи». Яке, проте, позначене в ньому як рідковживане і є очевидним русизмом. Схоже, «завада» й «перешкода» на той час у подібному значенні ще не вживались." CreationDate="2017-10-05T21:46:43.603" UserId="1156" />
  <row Id="12883" PostId="707" Score="0" Text="Держспецзв’язку - Державна служба спеціального зв'язку та захисту інформації України (https://www.cip.gov.ua) є регулятором національних стандартів щодо радіообладнання і водночас контролюючим органом." CreationDate="2023-08-14T14:22:01.867" UserId="2207" />
  <row Id="12886" PostId="707" Score="1" Text="Аналіз документів з офіційного порталу показує, що найчастіше терміни вживаються в контексті &quot;топографічні перешкоди&quot; і &quot;глушники радіозв’язку (станції завад)&quot;." CreationDate="2023-08-14T14:50:44.507" UserId="2207" />
  <row Id="6725" PostId="708" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/76007/discussion-on-answer-by-sasha------)." CreationDate="2018-04-13T21:59:45.873" UserId="8" />
  <row Id="1842" PostId="717" Score="1" Text="Вітаємо на сайті Ukrainian Language.SE! Будь ласка, почитайте про [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/36), за якими ми оцінюємо хороші відповіді. Для того щоб зробити вашу відповідь кращою додайте посилання на поважні джерела, що підтверджують вашу думку." CreationDate="2017-02-28T18:57:58.357" UserId="69" />
  <row Id="1846" PostId="718" Score="0" Text="Англійською - наприклад &quot;еджайл-розробка&quot; (Agile)?" CreationDate="2017-02-28T19:26:53.717" UserId="69" />
  <row Id="1848" PostId="718" Score="1" Text="Ґуґль показує Приблизна кількість результатів: 381 000 (0,59 сек.)  на запит &quot;аджайл разработка&quot;" CreationDate="2017-02-28T19:28:42.393" UserId="254" />
  <row Id="1850" PostId="718" Score="0" Text="@Artemix, може, воно теж прийшло через російську (спочатку до них, а потім через них до нас)? Тобто навряд, звісно, але у випадку слова, що прийшло одночасно до них і до нас — важко довести те чи інше. От знайти би пару прикладів, що прийгли **лише** до нас — це буде факт." CreationDate="2017-02-28T20:14:09.837" UserId="4" />
  <row Id="3991" PostId="720" Score="3" Text="Це може бути цілком українське прізвисько для людини, що часто говорила «бо й правʼ…» («бо й правда», і далі висловлювання) на рівні слова-паразита. (Версія з голови під впливом подібного походженя прізвища Напримеров)." CreationDate="2017-07-13T07:59:03.847" UserId="1062" />
  <row Id="1865" PostId="721" Score="1" Text="Цікаво, що &quot;щонайбільше&quot; має значення максимуму. Тобто &quot;не більше, ніж&quot;. &quot;Якнайбільше&quot; - ні. Можливо це варто якось додати до відповіді, можливо - ні. )" CreationDate="2017-03-01T07:58:21.443" UserId="49" />
  <row Id="1905" PostId="721" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, так, ця відповідь дуже недосконала. Окрім того, що вона не містить доказів, я ще й невпевнений щодо точного змісту «щонай…». Вже після того, як я написав це — я побачив Вашу цитату: «він — щонайстарший над усіма» — яка мені чомусь особисто сприймається як «він майже найстарший» (хоча я нечасто таке чув у реальному житті, тож можу помилятися). Крім того, мабуть, не вистачає ремарки «„(як/що)най…“ теж *іноді* можуть позначати просто найвищий ступінь». Тобто цю відповідь ще вдосконалювати і вдосконалювати, особливо про «щонай…». Хочете, зроблю її спільноредагованою?" CreationDate="2017-03-01T14:18:59.390" UserId="4" />
  <row Id="1907" PostId="721" Score="1" Text="я у вас вірю ) Приклад з моєї відпові й для мене дуже дивно звучить. Але Квітка-Основ’яненко... У спільноредагованій відповіді наразі не бачу сенсу - гадаю, або хтось відповість ліпше за нас обох, або вам варто ще подумати й оновити відповідь. Принаймні я не готовий її редагувати - я не знаю, як ув'язати цей факт з рештою відповіді." CreationDate="2017-03-01T14:24:49.360" UserId="49" />
  <row Id="1939" PostId="722" Score="0" Text="Варіант &quot;скептично поставитися до...&quot;" CreationDate="2017-03-01T17:58:34.340" UserId="69" />
  <row Id="1857" PostId="723" Score="5" Text="Тоді виникатиме двояке читання. &quot;*Ой, я помилився!*&quot; — це про **суть** надрукованого чи просто літера пропущена?" CreationDate="2017-02-28T20:44:13.923" UserId="36" />
  <row Id="1884" PostId="723" Score="0" Text="@Nash Bridges: як правило, з контексту зрозуміло про яку помилку йде мова. А що ви розумієте під &quot;суттю надрукованого&quot;? Адже, якщо ненавмисно пропущена літера,  слово, рядок чи сторінка - це все &quot;друкарська помилка&quot;. А якщо друкар свідомо змінює текст (його сутність) - це вже буде не помилка, а зовсім інше поняття залежно від мети вчинку (редагування, перекручення, шкідництво...)" CreationDate="2017-03-01T11:09:14.807" UserId="116" />
  <row Id="7434" PostId="723" Score="0" Text="@OlexandrMatviienko, відповім за Nash Bridges: це може мати значення, коли автор думки і друкар — одна й та сама людина. Тоді помилки цієї людини можуть розділятися на два види: помилки як автора (коли автор неправильно щось думав, а потім визнає це) й помилки як друкаря (коли через якісь причини зафіксоване не відповідає подумки сформульованому). Update: бачу, що Nash Bridges таки відповідав, просто коментарі були потім вилучені." CreationDate="2018-08-15T14:44:30.673" UserId="4" />
  <row Id="1858" PostId="725" Score="0" Text="Власне, слова «товариш» і «товариство» є навіть у «найкласичнішій» українській літературі (Т. Шевченко, Леся Українка). Тому запитання видається якимось дивним. Може, автор мав саме як звернення до колективу «Товариші, …» — а не просто слово?" CreationDate="2017-02-28T21:09:05.450" UserId="4" />
  <row Id="1864" PostId="727" Score="0" Text="Щодо Лесі Українки - у 1905 році вже були &quot;революційна ситуація&quot; і в ті роки вже формувався чи був сформований лексикон, яким вже потім користувалися більшовики. У цьому творі жирондіст - французький революціонер і там є, наприклад, і такі рядки: &quot;Жірондист&#xA;&#xA;(увіходить у свою камеру і, спиняючись на порозі, звертається до товаришів, що на коридорі)&#xA;&#xA;До завтрього, товариші! Запевне, / побачимось… &#xA;[Жірондистка] (з коридора)&#xA;&#xA;На ешафоті, може!" CreationDate="2017-03-01T07:24:10.477" UserId="69" />
  <row Id="1899" PostId="727" Score="0" Text="@Artemix, так, Ви праві. Я, якщо честно багато не шукав (зовсім не шукав!) — в даному випадку просто поставив дати до прикладів з СУМ-11. Вони показують широкий діапазон дат: 1821–1909 — і мені цього вистачило. Може, є й кращі приклади." CreationDate="2017-03-01T14:11:55.283" UserId="4" />
  <row Id="1904" PostId="727" Score="0" Text="Я згоден з вашою відповіддю, в мене зауваження тільки щодо «Трьох хвилин»." CreationDate="2017-03-01T14:14:38.037" UserId="69" />
  <row Id="1877" PostId="729" Score="6" Text="Ласкаво просимо на сайт http://ukrainian.stackexchange.com. Будь ласка, додайте арґументацію пані етнолоґині до вашої відповіді, щоби інформація містилися у відповіді, і задля її здобуття не треба було переходити за посиланням." CreationDate="2017-03-01T09:59:03.440" UserId="240" />
  <row Id="2793" PostId="731" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/55577/discussion-on-answer-by-miroshko----to-take-with-a)." CreationDate="2017-03-18T13:25:28.210" UserId="8" />
  <row Id="1887" PostId="737" Score="2" Text="творог як на мене некрасиве так явний русизм" CreationDate="2017-03-01T12:33:51.667" UserId="391" />
  <row Id="4103" PostId="737" Score="1" Text="«Чому російська і білоруська мають там „о“, питання окреме» — з тієї ж причини, через яку в нас «творити». З виключеної решти статті виходить, що українські сучасне «творити» і старе «тваріг» (а також російські сучасні «творить», «тварь») — однокореневі. Можливо, початково в корені був саме «а», хтозна, але зараз і в російській, і в українській, і в білоруській у багатьох словах там часто «о» (тому не факт, то «тваріг» в сучасній мові має бути саме через «а»)." CreationDate="2017-07-28T09:14:22.413" UserId="4" />
  <row Id="4710" PostId="737" Score="1" Text="В українській може бути полонізмом (що поснює, чому «тваріг», а не «творіг», і відсутність у центрально-східних діалектах)." CreationDate="2017-10-04T12:24:37.353" UserId="1156" />
  <row Id="8798" PostId="737" Score="1" Text="@Sasha Нагадаꙇу, шчо маꙇемо слово з таким ж самим корнем _твар-ина_." CreationDate="2019-05-18T20:41:37.317" UserId="585" />
  <row Id="8800" PostId="737" Score="0" Text="@stegetsj, але ж _творити_, _твір_, _творіння_ теж однокореневі." CreationDate="2019-05-19T06:35:12.477" UserId="4" />
  <row Id="8801" PostId="737" Score="0" Text="Так, але _а_ з _о_ чергуꙇе сꙇа [частенꙇко](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par1), до того ж, _тв**о**р-інꙇе_ походе від _тв**о**р-ити_, же так само _г**о**р-іти_ і _г**о**р-інꙇе_, але _г**а**рꙇачка_. До речи, не знаꙇу чому Фасмер вказав блр. через _о_, хоча всꙇуди через _а_ ([тарас.](https://be-tarask.wikipedia.org/wiki/Тварог) і [зв.](https://be.wikipedia.org/wiki/Тварог)). До того ж, моск. _творог_ теж звучитꙇ ꙇак _твароґ_." CreationDate="2019-05-19T08:12:02.227" UserId="585" />
  <row Id="1880" PostId="738" Score="0" Text="Швидше за все з англійської: http://www.dictionary.com/browse/renovation?s=t" CreationDate="2017-03-01T10:20:32.233" UserId="69" />
  <row Id="1897" PostId="740" Score="1" Text="@DmytroNezhynskyi, на жаль, Г. Сковорода в даному випадку не аргумент. Чому? Тому що він писав на доволі специфічному діалекті (що нам видаватиметься сумішшю російської і української мов). У сучасних виданнях його, як правило, **перекладають** на сучасну українську. У байці «Собака і вовк» у нього немає слова «товарищ»." CreationDate="2017-03-01T14:04:21.053" UserId="4" />
  <row Id="1898" PostId="740" Score="1" Text="**[Оригінал](http://litopys.org.ua/skovoroda/skov105.htm)**: *— Прошу меня жаловать и любить, государи мои, — говорил с придворною ужимкою Волк. — Вы меня высоколЂпно ощасливить в состояніи, если соизволите удостоить меня мЂста быть третим вашим **другом**, чего лестно ожидаю.*" CreationDate="2017-03-01T14:05:37.940" UserId="4" />
  <row Id="1889" PostId="741" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian.SE! Будь ласка, намагайтеся уникати суб'єктивних відповідей, які містять лише вашу власну думку і більш нічого. [Ось стаття](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/5/), де ми описуємо, які дописи ми вважаємо якісними, а які — ні. Ви завжди можете виправити відповідь, надавши більш аргументовану відповідь. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2017-03-01T12:58:47.340" UserId="8" />
  <row Id="3373" PostId="741" Score="0" Text="Цікаво, що [тут](http://teenslang.su/content/лахать) наводять російський еквівалент. А [тут](http://forum.lingvo.ru/actualthread.aspx?tid=119357) кажуть про вживання слова на території України і Білорусі, але в російській мові." CreationDate="2017-04-24T09:07:53.457" UserId="4" />
  <row Id="1891" PostId="743" Score="0" Text="Welcome to Ukrainian Language.SE! Unfortunately, this post only hints to possible answer(s), but it does not actually answer the question. This can be a comment, however. Or please consider [edit] 'ing it to get closer to answering the question. Also, check [this Meta post](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/5/) to see our quality standards." CreationDate="2017-03-01T13:37:45.387" UserId="8" />
  <row Id="1906" PostId="743" Score="0" Text="Thanks for the edit, but again, this does not seem to constitute an answer. Please re-read the question; the OP is not asking about the declension rules/groups; instead, they want to know why the seemingly similar proper names have different spelling of its **roots**. Namely, with or without the `й`." CreationDate="2017-03-01T14:19:35.540" UserId="8" />
  <row Id="1940" PostId="743" Score="1" Text="@bytebuster, this answerer was deceived by tags: [tag:declension], [tag:відмінювання] — I removed them." CreationDate="2017-03-01T18:10:45.327" UserId="4" />
  <row Id="1972" PostId="743" Score="0" Text="@Sasha the very question of mine includes *&quot;with consequent specific declension rules&quot;*, thus relevant tags have been used." CreationDate="2017-03-01T21:02:46.700" UserId="435" />
  <row Id="1914" PostId="745" Score="5" Text="Звертаюся до тих, хто мінусує це запитання. Взагалі, автор запитання має право помилятися. Він провів власне дослідження і прийшов до деякого (можливо, помилкового) висновку. Ми тут для того і зібралися, щоб встановити істину. Напишіть відповідь з поясненням і посиланнями на поважні джерела. А мінусувати запитання треба тоді, коли видно, що автор не провів власної роботи та/або нечітко сформулював проблему (або написав offtopic). У даному випадку, **запитання — хороше**. Почитайте tooltip, який з'являється, коли поставити мишку над кнопками голосування." CreationDate="2017-03-01T15:44:29.923" UserId="8" />
  <row Id="4712" PostId="746" Score="0" Text="Не бачу причин, чому не можна запозичити слово «фреймворк». Так чи інакше, і «каркас», і «платформа», і «шаблон» — запозичення, причому, доволі пізні (ймовірно, ХХ ст. чи, щонайдавніше, кінця ХІХ)." CreationDate="2017-10-04T13:18:09.413" UserId="1156" />
  <row Id="12974" PostId="746" Score="0" Text="вважаю що фреймворк в першу чергу є &quot;інструментом&quot;, тому можна вважати це слово натомість" CreationDate="2023-10-21T00:38:02.180" UserId="1389" />
  <row Id="1916" PostId="748" Score="0" Text="Дякую Вам за відповідь! Будь ласка, почитайте про [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/36), за якими ми оцінюємо хороші відповіді. Ваша відповідь побудована на суб'єктивній думці та власному досвіді, буде чудово, якщо Ви підкріпите її авторитетними джерелами." CreationDate="2017-03-01T15:49:45.117" UserId="22" />
  <row Id="2019" PostId="748" Score="1" Text="Я б не радив вживати термін `аплікація` в IT-галузі, адже він [означає](http://sum.in.ua/s/aplikacija) виготовлення орнаментів чи яких-небудь художніх зображень нашиванням або наклеюванням на що-небудь різнокольорових клаптиків тканини, паперу. Див. також [цю](http://ukrainian.stackexchange.com/a/173/352) відповідь." CreationDate="2017-03-02T08:02:04.113" UserId="352" />
  <row Id="6724" PostId="749" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/76006/discussion-on-question-by-gavenkoa----retrieve--)." CreationDate="2018-04-13T21:43:10.200" UserId="8" />
  <row Id="2795" PostId="750" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/55579/discussion-on-answer-by-sashaeve----retrieve--)." CreationDate="2017-03-18T13:47:13.400" UserId="8" />
  <row Id="1973" PostId="751" Score="0" Text="Many thanks for your good answer! As for *&quot;Russian etymology&quot;* to explain the origin of **Maya** form **May**  it looks very much like so called [**&quot;folk (or false) etymology'**](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F), doesn't it?" CreationDate="2017-03-01T21:10:34.807" UserId="435" />
  <row Id="1986" PostId="751" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, I think, in the case of given names, we can't apply such terms as &quot;folk/false etymology&quot; (or &quot;improper spelling&quot;). Just because &quot;it's a my child and I named him/her *A* (not *B*) in the name of *C* (not *D*)&quot;. Folk/false etymology (and improper spelling) are for common nouns; or for proper nouns that exist for centuries (those who created them are already dead); or, sometimes, for blindly-reused proper nouns. But if, say, **I** named something explicitly *X* because of specifically *Y*, you can't call it false etymology/spelling, because **I** named it." CreationDate="2017-03-01T23:12:34.650" UserId="4" />
  <row Id="2062" PostId="751" Score="0" Text="and here goes a bright example, when parents give a name **&quot;Альона&quot;** (in Ukrainian by transliteration from Russian *&quot;Алёна&quot;*) to a girl and not to be blamed in stupidity explain that **&quot;Альона&quot;** came from **&quot;Альо&quot;**. Just a joke :)" CreationDate="2017-03-02T14:23:57.843" UserId="435" />
  <row Id="1958" PostId="753" Score="0" Text="Ось цікава стаття про це, [«Мовна спадщина Григорія Сковороди»](http://pidruchniki.com/12090810/ritorika/movna_spadschina_grigoriy_skovorodi)." CreationDate="2017-03-01T19:57:42.997" UserId="66" />
  <row Id="1966" PostId="753" Score="0" Text="@YellowSky, просто Ви дуже впевнено писали це в коментарях — то я подумав, може, Ви зможете відповісти. (Бо я поки що не знаю, як це оцінюється об'єктивно взагалі.)" CreationDate="2017-03-01T20:34:05.477" UserId="4" />
  <row Id="1968" PostId="753" Score="1" Text="Ще матеріали: [Л. Гнатюк «Мова Григорія Сковороди: хаос чи система?»](http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine64-1.pdf), [Richard H. Marshall, Thomas E. Bird «Hryhorij Savyč Skovoroda: An Anthology of Critical Articles»](//books.google.com/books?id=eTbckZO9MJAC&amp;pg=PA131) (в т.ч. розділ Ю. Шевельова «Skovoroda's Language and Style», ст. 131), [maksymus «Мова Сковороди»](http://maksymus.livejournal.com/1582.html) — поки що жодне не читав." CreationDate="2017-03-01T20:41:05.347" UserId="4" />
  <row Id="1969" PostId="753" Score="1" Text="Але мене цікавлять радше не посилання на теорію, а як це можна «на пальцях» довести (якщо можна, звісно)." CreationDate="2017-03-01T20:42:19.007" UserId="4" />
  <row Id="3646" PostId="753" Score="1" Text="Шевельов звертав увагу зокрема на те, що в Сковороди багато прямих і непрямих цитат з Біблії, притому користувався він російською Біблією 1751 року видання, і що на це завжди слід зважати аналізуючи мову філософа." CreationDate="2017-05-06T19:09:42.603" UserDisplayName="user149" />
  <row Id="1961" PostId="754" Score="1" Text="@P.Vovk, а та й [список online sources](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/8): (а) поки що не містить жодного словника **такого типу**; (б) взагалі-то містить лише безкоштовні посилання (а автор, можливо, хоче *купити* — і це має збільшувати scope — хоча не факт)." CreationDate="2017-03-01T20:06:02.970" UserId="4" />
  <row Id="1967" PostId="754" Score="0" Text="якщо ви збираєтеся **читати українську літературу** (для англійської теж підійде) , один із варіантів вирішення вашої проблеми: купуєте електронну книгу з вбудованими словниками (я користуюсь pocketbook зі словниками lingvo) і під час читання можете переглянути переклад будь-якого слова. Це дуже зручно і дозволяє вам враховувати контекст уживання слова. Подібне програмне забезпечення можна знайти і для ПК або планшета та все ж краще поберегти свій зір." CreationDate="2017-03-01T20:37:25.207" UserId="116" />
  <row Id="1978" PostId="754" Score="0" Text="Передивилась, дякую, є цікаві ресурси про які раніше було невідомо. Буду ще дивитись. Так багато користуюсь УМІФ та інколи СУМ. Але саме такого словника/ресурсу поки що не знайшла. Такого, цінність якого була б у тому що в одному місті компактно зібрана сучасна лексика що має претензію на освідченість. Самостійно з класичних/сучасних художніх творів я це буду складати для себе наприклад 3 роки, а якщо словник вже є (чи хоча б якась база для нього) то буде набагато швидше. Є різниця." CreationDate="2017-03-01T21:34:44.913" UserId="544" />
  <row Id="1980" PostId="754" Score="0" Text="Скоріш за все візьму за основу корпус частотні словники українського корпусу текстів. Та чекатиму на словник моєї мрії)" CreationDate="2017-03-01T21:57:49.830" UserId="544" />
  <row Id="1981" PostId="754" Score="0" Text="Ось це мабуть те що я шукала: http://vsiknygy.net.ua/neformat/48228/" CreationDate="2017-03-01T22:10:27.360" UserId="544" />
  <row Id="2050" PostId="754" Score="0" Text="Я не певен, що подібний словник існує. Що стосується корпусів, можна скористатися сайтом tatoeba - він містить більше 50,000 українських речень. Як варіант, щоб не блукати наосліп - для англійських речень є тег List 907, що об'єднує відносно прості речення, можна йти по цьому англійському тегу і дивитися українські переклади. [Посилання](https://tatoeba.org/eng/sentences/search?query=&amp;from=eng&amp;to=ukr&amp;orphans=no&amp;unapproved=no&amp;user=&amp;tags=List+907&amp;list=&amp;has_audio=&amp;trans_filter=limit&amp;trans_to=ukr&amp;trans_link=direct&amp;trans_user=&amp;trans_orphan=&amp;trans_unapproved=&amp;trans_has_audio=&amp;sort=words)." CreationDate="2017-03-02T12:35:34.887" UserId="188" />
  <row Id="1954" PostId="756" Score="0" Text="Ну, а чи є «інтернет» з малої неправильним? Чи є випадки, коли неможна написати «Інтернет», а лише «інтернет» (окрім перщої частини в складних словах, звісно)? Те, що Ви написали — **дуже правильно**, але поки що не виглядає повною відповіддю." CreationDate="2017-03-01T19:47:16.733" UserId="4" />
  <row Id="1955" PostId="756" Score="2" Text="Хоча, звісно, краще чітко висловити лише те, що знаєш — ніж написати щось не зовсім правильне про те, чого не знаєш." CreationDate="2017-03-01T19:49:05.640" UserId="4" />
  <row Id="1957" PostId="756" Score="1" Text="Принаймні, поки що Ваша відповідь мені подобається все ж більше ніж інша — бо вона, хоч і неповна, але чітка і не містить, на мою думку, жодних протиріч." CreationDate="2017-03-01T19:52:45.917" UserId="4" />
  <row Id="9591" PostId="756" Score="1" Text="Судячи з пояснень щодо видалення моїх інших відповідей, ця спільнота намагається гратися в чергову вікіпедію чи вузькопрофільний форум, вимагаючи виключно вичерпних відповідей з купою посилань на всі доступні джерела незалежно від того, чи запитувачу потрібна проста відповідь на просте питання, чи він збирається писати наукову статтю на тему. При тому, що іншомовні лінгвістичні спільноти як тут, так і на інших майданчиках містять нормальне живе обговорення варіантів перекладу чи граматичних явищ та добір найбільш прийнятних/правильних варіантів засобами оцінювання відповідей-коментарів." CreationDate="2019-11-13T15:36:20.027" UserId="627" />
  <row Id="9592" PostId="756" Score="0" Text="На жаль, Ваша правда :(. Мені дуже подобається прагнення до обґрунтованих відповідей учасників цієї спільноти, але дуже **не** подобається наполегливість, з якою деякі учасники вимагають ідеальних дописів від інших. Але я не думаю, що можу зараз щось змінити; на разі єдине, що я можу, це попросити Вас не полишати цю спільноту назовсім, бо інакше ймовірність перехилити терези суспільної думки в інший бік (у бік поблажливості до дописів з боку вимогливості) ще зменшиться." CreationDate="2019-11-13T17:29:59.393" UserId="4" />
  <row Id="1983" PostId="757" Score="2" Text="Сленговий варіант: &quot;мій косяк&quot;." CreationDate="2017-03-01T22:46:17.510" UserId="326" />
  <row Id="1985" PostId="757" Score="3" Text="my bad – вибач, це я [напартачив](http://sum.in.ua/s/napartachyty)" CreationDate="2017-03-01T22:47:04.220" UserId="553" />
  <row Id="1989" PostId="760" Score="1" Text="Без контексту тут нічого не вдієш. Бо в різних сферах застосування слова *update* і *update* вживаються в різних значеннях. Навіть у системах одного типу вони можуть вживатися в фактично протилежних значеннях." CreationDate="2017-03-02T00:31:37.083" UserId="4" />
  <row Id="1990" PostId="760" Score="3" Text="Наприклад, в менеджері пакетів `deb`: команда `update` перевіряє, які пакети доступні для оновлення (тобто оновлює перелік доступних із сервера пакетів), а команда `upgrade` власне оновлює всі пакети, доступні для оновлення. В менеджері же пакетів `yum`: першу операцію виконує команда `check-update`, а другу — команда `update`. Тобто `deb upgrade` = `yum update`." CreationDate="2017-03-02T00:40:56.887" UserId="4" />
  <row Id="1991" PostId="760" Score="4" Text="Тицьніть пальцем на приклади речень зі словами `update` і `upgrade`, які би пояснювали значення, в яких Ви хочете їх перекласти." CreationDate="2017-03-02T00:42:30.177" UserId="4" />
  <row Id="1998" PostId="763" Score="4" Text="Що таке «Офіційний сайт української мови»? Ні, я стикався раніше з таким, але, по-моєму, схоже на невдалий жарт. Мабуть, варто написато якось типу «так званий „Офіційний сайт української мови“» — бо те, як вони з маркетингових міркувань вирішили називатися, це одне — а користувача в оману (навіть невільно) вводити не варто. Чи його справді НАНУ видає і він таки справді офіційний?" CreationDate="2017-03-02T03:45:26.163" UserId="4" />
  <row Id="1999" PostId="763" Score="4" Text="@Sasha, нормальний такий **офіційний сайт** української мови, [195.216.243.145](http://195.216.243.145.ipaddress.com/). Та й [домен](http://ukrainskamova.com.websiteoutlook.com/) теж гарний :-)" CreationDate="2017-03-02T03:48:38.180" UserId="8" />
  <row Id="2003" PostId="763" Score="0" Text="Взагалі, насправді я це допер (про відсутність м'якого знака) вже давно, просто вирішив все одно написати питання — сподіваюся, це буде комусь корисно (раз у мене один раз серед ночі з голови вилетіло, то й у когось може). А що насправді цікавить зараз конкретно мене (хоча, може варто задати окреме питання чи відредагувати це) — це як воно вимовляється: як пишеться (без усілякого пом'якшення), чи все таки -ш, -ж, -ч на кінці пом'якшена (хоч і не м'яка, звісно)?" CreationDate="2017-03-02T04:09:15.143" UserId="4" />
  <row Id="2008" PostId="763" Score="0" Text="@Sasha - Твердо. Як на мене, то -ш, -ж, -ч і перед -я тверді." CreationDate="2017-03-02T04:25:20.347" UserId="66" />
  <row Id="2009" PostId="763" Score="0" Text="@YellowSky, офіційно — вони «пом'якшені». Тобто «м'які» в українській мові вони взагалі бути не можуть, але перед -я-, -ю-, -і-, -є- — пом'якшені. А «знака пом'якшення» в укр. мові нема (то чи не можуть буть вони пом'якшеними і в цьому нульовому закінченні?)." CreationDate="2017-03-02T04:29:07.633" UserId="4" />
  <row Id="1996" PostId="764" Score="1" Text="«Іменник Середнього роду з збірним значенням узагальнення, морфологія якого містить **суфікс `-н-`** та закінчення -я» — це ви пишете про слово «протиріччя»..." CreationDate="2017-03-02T03:42:06.307" UserId="66" />
  <row Id="2071" PostId="766" Score="1" Text="Знов-таки, не вказано джерела, увесь допис вигляда, як суб'єктивний коментар." CreationDate="2017-03-02T16:26:18.637" UserId="8" />
  <row Id="2074" PostId="766" Score="2" Text="Звісно, я ж написав: `Такого слова в українській мові немає, але, якщо хочете, можна увімкнути фантазію й самому придумати щось дивакувате.` Як можна дати посилання на неіснуючі слова?" CreationDate="2017-03-02T17:05:28.183" UserId="352" />
  <row Id="4962" PostId="766" Score="1" Text="мені подобається напрямок, але я б почав від слова *струмінь*." CreationDate="2017-10-30T09:33:09.660" UserId="9" />
  <row Id="4100" PostId="768" Score="0" Text="Зустрічала «програмне середовище». Так можна?" CreationDate="2017-07-27T20:11:35.817" UserId="1062" />
  <row Id="4101" PostId="768" Score="1" Text="@ata_zh, ну, «програмне середовище» **не є точним відбиттям** змісту поняття «framework» («програмне середовище», здається, є дослівним перекладом для «[software environment](//en.wikipedia.org/wiki/Software_environment)» (ще [посилання](http://www.webopedia.com/TERM/S/software_environment.html))). Але **так іноді кажуть** — зокрема тому, що єдиного, усталеного і точного перекладу для «framework» наразі немає. Як бачите, KDE і Microsoft іноді перекладають «framework» навіть як просто «середовище»." CreationDate="2017-07-28T06:14:56.400" UserId="4" />
  <row Id="2025" PostId="769" Score="1" Text="сленг: `закинути`, `залити`. рідко `вивантажити` як антонім `завантажити`, що теж доволі недолуго, втім як і використання `завантажити` замість `звантажити` для `download`" CreationDate="2017-03-02T09:43:47.423" UserId="553" />
  <row Id="2026" PostId="769" Score="1" Text="О, самого давно це цікавить. Хоча навряд чи запропонують щось краще, ніж те, що Ви написали: завантажити/залити. Хоча [slovotvir для upload](http://slovotvir.org.ua/words/upload) ще пропонує «відвантажити» (це топовий варіант; я так розумію, дії «завантажити» і «відвантажити» йдуть відносно користувача) і «замереж(ув)ити» (тобто в мережу)." CreationDate="2017-03-02T09:45:43.587" UserId="4" />
  <row Id="2029" PostId="769" Score="2" Text="Is the term &quot;Skachaty&quot; Russian slang? This is more idiomatic, as opposed to a technical term." CreationDate="2017-03-02T10:07:53.903" UserId="731" />
  <row Id="2030" PostId="769" Score="1" Text="@nizz0k, Ukrainian language does have [скач(ув)ати](http://sum.in.ua/s/skachuvaty). I don't know why no dictionary or software package considers it as valid variant. I even saw that word in Ukrainian commercial in subway, which played with the similarity of the words [качати](http://sum.in.ua/s/kachaty) (&quot;to download&quot;) and [качка](http://sum.in.ua/s/kachka) (&quot;a duck&quot;) and depicted *a night duck* (as metaphor for night Internet user). http://verinet.files.wordpress.com/2013/03/nichna-kachka.jpg" CreationDate="2017-03-02T10:20:09.817" UserId="4" />
  <row Id="2034" PostId="769" Score="1" Text="@Sasha Я просто собі думав що то слово мало вплив від Російських термінів. Я жив в Києві десь рік і всі мої товариші так говорили -закачати, підкачати, накачав, ітд. Звісно це слов'янське слово, то розрішити питання його джерела не легко. Загально цікавлюсь етимологію то хотів спитатися :)" CreationDate="2017-03-02T11:10:22.020" UserId="731" />
  <row Id="2039" PostId="769" Score="2" Text="@nizz0k, так, мабуть, значення *download* слова «(с)кач(ув)ати» прийшло саме з російської мови. Але слово таке в українській було (просто скалькували значення). Я не знаю, добре це чи погано — мені здається, що не так уже й погано. Але, мабуть, саме через це (через кальковане походження) його в словники/софт не спішать добавляти." CreationDate="2017-03-02T11:26:45.430" UserId="4" />
  <row Id="11221" PostId="769" Score="0" Text="Якщо кажете про переклад згідно комп'ютерного сучасного змісту, то мова йде про передачу інформації. Інформацію, або ж природніше знання, передають та приймають. Є й інші варіанти. load - вантажити, down та up - напрямок. download, upload - уявлення (абстрація) про передачу інформації зі вказаним напрямком передачі. Якщо дослівно, то вивантажити та увантажити. І саме такими словами. Не треба відштовхуватися від слова вантажити. Мова йде про абстракцію передачі різного типу інформації, зі вказанням напрямку. Можете вигадати свою абстрацію до передачі даних, інформації, знань. Але логіка така." CreationDate="2021-03-07T22:04:07.890" UserId="2864" />
  <row Id="11866" PostId="769" Score="0" Text="Спробуйте визначити поняття UP-LINK і DOWNLOAD-LINK, щоб швидше прийти до загальноприйнятної відповіді." CreationDate="2021-10-19T11:13:10.813" UserId="2207" />
  <row Id="12189" PostId="770" Score="0" Text="Фреймворк != бібліотека" CreationDate="2022-05-23T15:34:13.547" UserId="4672" />
  <row Id="12190" PostId="770" Score="0" Text="@DenisKurochkin, але це частковий випадок, хіба ні?" CreationDate="2022-05-23T15:56:23.580" UserId="4" />
  <row Id="12191" PostId="770" Score="0" Text="ні, фреймворк — це не завжди бібліотека чи набір бібліотек, це також можуть бути API, утиліти тощо. Навіть якщо фреймворк виглядає як одна бібліотека, правильно називати цю бібліотеку фреймворком, а називати фреймворк бібліотекою – ні." CreationDate="2022-05-23T16:04:47.887" UserId="4672" />
  <row Id="2035" PostId="771" Score="3" Text="Мені &quot;передати&quot; має значення &quot;transfer,&quot;  помойому не досить точно." CreationDate="2017-03-02T11:12:29.163" UserId="731" />
  <row Id="2037" PostId="771" Score="1" Text="@nizz0k, хоча, так, звісно, Ви праві, що *передавати* (transfer) можна в обидва напрямки — тому термін явно не оптимальний." CreationDate="2017-03-02T11:19:49.753" UserId="4" />
  <row Id="6464" PostId="771" Score="0" Text="подобається &quot;стягнути&quot; і &quot;закинути&quot;" CreationDate="2018-04-02T14:26:43.260" UserId="1455" />
  <row Id="9140" PostId="771" Score="0" Text="@Sasha Я більше схиляюся до відповіді PY PY.&#xA;Згідно із СУМ-11, вивантажувати - це знімати, виносити, виймати щось,  і це напряму суперечить значенню слова. На жаль, в українській мові, немає чіткого відповідника цьому слову." CreationDate="2019-08-10T11:27:54.477" UserId="2097" />
  <row Id="9141" PostId="771" Score="0" Text="@improbable, а чому «напряму суперечить»?" CreationDate="2019-08-10T11:39:18.770" UserId="4" />
  <row Id="9142" PostId="771" Score="0" Text="@Sasha бо `upload`- це передавати щось кудись, робити копію і класти її на сервер, а не знімати, виносити, виймати цю копію. В даному контексті, логічніше було б `upload`- завантажувати, `download` - вивантажувати, але так склалося, що люди почали використовувати слово завантажувати як переклад до обох слів." CreationDate="2019-08-10T11:43:40.447" UserId="2097" />
  <row Id="9143" PostId="771" Score="0" Text="@improbable, прочитайте, будь ласка, [цей мій коментар](/q/769#comment4662_2695). Можуть бути різні сприйняття напрямку: що (у контексті Інтернету) є _завантажувати_ і що є _вивантажувати_. На моє особисте інтуїтивне сприйняття, download=завантажувати, upload=вивантажувати, але я розумію, що в когось воно протилежне (як і досі не припиняються суперечки про «прокрутити вгору»/«прокрутити вниз» щодо коліщатка миші)." CreationDate="2019-08-10T12:22:04.410" UserId="4" />
  <row Id="9145" PostId="771" Score="0" Text="@Sasha Маєте рацію." CreationDate="2019-08-11T08:56:35.787" UserId="2097" />
  <row Id="11865" PostId="771" Score="0" Text="Відвантажити - це поганий переклад щодо інтернет-терміну. Можна &quot;відвантажити дві тонни цибулі&quot; або у переносному значенні можна &quot;відвантажити півкіло люлей&quot;. Так само і вивантажувати можна &quot;палєти з фури&quot;. Вантаж -це фізичний об'єкт, який можна зважити. Вжиток ЗАВАНТАЖИТИ припустимий, але не найкращий. Цифровий файл також має визначений розмір і його можна ЗАКАЧАТИ або СКАЧАТИ, тобто передати по інтернет-мережі." CreationDate="2021-10-19T11:07:34.177" UserId="2207" />
  <row Id="11869" PostId="771" Score="0" Text="@Sasha цю відповідь було б добре оновити - з'явилося багато перекладів цих слів на різних сервісах із 2017 - Youtube, Google і т.д. В технічних книжках також. Частина посилань поламалися" CreationDate="2021-10-23T14:31:29.017" UserId="2097" />
  <row Id="2056" PostId="774" Score="0" Text="Розумію, що це поза темою, але можливо варто додати про береги книжок? (які теж не &quot;поля&quot;) Ех, СУМ-20 тупо скопіював визначення &quot;бриль&quot; разом з &quot;полями&quot;... :'(" CreationDate="2017-03-02T13:25:04.060" UserId="49" />
  <row Id="2058" PostId="774" Score="0" Text="@KyryloYatsenko - Я думав про це, та, по-перше, запитання не про це, а по-друге, там більше синонімів, і «поля» теж іноді вживається. Як хочете. можете додати сюди ще одну відповідь, де й про береги буде." CreationDate="2017-03-02T13:48:46.420" UserId="66" />
  <row Id="2067" PostId="774" Score="1" Text="@KyryloYatsenko  краще ж бо створити нове запитання, так ґуґлитиметься краще" CreationDate="2017-03-02T15:55:10.667" UserId="36" />
  <row Id="2080" PostId="774" Score="0" Text="Як сказати ширина &quot;полів&quot; (крисів?) - 10 сантиметрів?" CreationDate="2017-03-02T19:06:49.720" UserId="69" />
  <row Id="2082" PostId="774" Score="0" Text="@Artemix - Я б сказав «криси 10 см завширшки»." CreationDate="2017-03-02T19:19:40.787" UserId="66" />
  <row Id="2072" PostId="776" Score="2" Text="Тоді вже калькою з англійської - all included (може, через російську). До речі, калька, навіть з російської — це нормальний спосіб словотворення. На мою думку, &quot;все включено&quot; вже прижилося, і навіть якщо ви знайдете якийсь &quot;більш автентичний&quot; варіант, у нього мало шансів замінити вираз, що вже став сталим." CreationDate="2017-03-02T16:41:29.223" UserId="188" />
  <row Id="2073" PostId="776" Score="2" Text="Погоджуюсь, що запозичення - це нормальний процес і що цей вираз &quot;знайшов своє місце під українським сонцем&quot; :). Але раптом в когось будуть якісь оригінальні ідеї чи цікаві факти. Відповідь &quot;так, це запозичення&quot; також приймається, при достатній аргументації." CreationDate="2017-03-02T16:55:15.663" UserId="557" />
  <row Id="2077" PostId="778" Score="3" Text="А ще ж пишуть разом, [_откутюр_](https://www.google.com.ua/search?client=opera&amp;q=french+ukrainian+dictionary&amp;sourceid=opera&amp;ie=UTF-8&amp;oe=UTF-8#lr=lang_uk&amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;q=%22%D0%BE%D1%82%D0%BA%D1%83%D1%82%D1%8E%D1%80%22&amp;*). Як на мене, таке написання найкраще, ми ж пишемо _шезлонг_ разом, хоча французькою це 2 окремі слова «chaise longue», довгий стілець. І це транскрипція, а не транслітерація." CreationDate="2017-03-02T18:03:42.217" UserId="66" />
  <row Id="2133" PostId="778" Score="0" Text="@YellowSky, а ще пишуть «[від кутюр](//www.google.com/search?lr=lang_uk&amp;q=%22від+кутюр%22)» і «[откутюрний](//www.google.com/search?lr=lang_uk&amp;q=%22откутюрний%22)»." CreationDate="2017-03-04T01:19:20.507" UserId="4" />
  <row Id="2137" PostId="778" Score="0" Text="@Sasha - Ага, перше то вже гіпкркорекція, це не для нас, а друге – то це заперечення твердження до [Анатолій Хлівний](http://ukrainian.stackexchange.com/a/784/66) про те, що ми тут маємо діло з варваризмом, а не з засвоєним запозиченням." CreationDate="2017-03-04T02:43:13.477" UserId="66" />
  <row Id="2150" PostId="778" Score="0" Text="@YellowSky, я мав на увазі, що люди по-всякому пишуть, але не всяке є нормою. (Хоча те, як люди пишуть, звісно, впливає на норму.)" CreationDate="2017-03-04T10:30:18.223" UserId="4" />
  <row Id="2083" PostId="780" Score="3" Text="А ще ж є просто чуття." CreationDate="2017-03-02T19:26:03.480" UserId="66" />
  <row Id="2086" PostId="781" Score="3" Text="Цікаво що Ліна Костенко використала саме осколок: &quot;Застряло серце, мов осколок в грудях, Нічого, все це вилікує смерть&quot; (Л.Костенко)" CreationDate="2017-03-02T20:06:26.150" UserId="69" />
  <row Id="2087" PostId="782" Score="4" Text="Скабка то швидше &quot;заноза&quot;." CreationDate="2017-03-02T20:32:02.147" UserId="69" />
  <row Id="2098" PostId="782" Score="0" Text="Народний — як я розумію, не авторитетний (тобто може містити корисну інформацію, але не може бути істиною у останній інстанції). Також підтримую Artemix, що «скабка» — то зовсім не те, то дуже маленька трісочка (рос. «заноза»). Але «скалковий» — так, ІМХО, хороша ідея." CreationDate="2017-03-03T01:37:37.307" UserId="4" />
  <row Id="2105" PostId="782" Score="1" Text="Будь ласка, почніть з того, чому не годиться *осколок*, бо в читача може скластися враження, що вам просто не подобається, як звучить це сполучення літер, тому &quot;пропонуєте…&quot;" CreationDate="2017-03-03T08:54:53.587" UserId="36" />
  <row Id="2117" PostId="782" Score="0" Text="@NashBridges, я так розумію, Yola вважає прийнятними обидва варіанти: «осколкове» і «скалкове». Але перевагу надає «скалковому». Yola, я правильно Вас зрозумів, чи ні?" CreationDate="2017-03-03T19:42:46.883" UserId="4" />
  <row Id="2129" PostId="784" Score="1" Text="Незрозуміло, як Катерина Городенська обґрунтовує те, що варваризми мають писатися окремо (чи то — як в оригіналі). Але це питання вже не до Вас, а до Катерини Городенської…" CreationDate="2017-03-04T00:58:53.987" UserId="4" />
  <row Id="2101" PostId="786" Score="2" Text="Гіперкореція: *«о, де ж цей Колон?»*" CreationDate="2017-03-03T02:22:29.857" UserId="8" />
  <row Id="2104" PostId="787" Score="0" Text="Личный — личка, приватний — приват. Може і калька з англійської, але вписується доволі органічно." CreationDate="2017-03-03T07:45:16.463" UserId="553" />
  <row Id="2135" PostId="792" Score="0" Text="Ще: персональний, індивідуальний." CreationDate="2017-03-04T01:46:52.200" UserId="4" />
  <row Id="2136" PostId="792" Score="3" Text="«Повідомити особисто» — логічно, але, з іншого боку, це можна інтерпретувати і як «сам повідомив»." CreationDate="2017-03-04T01:49:05.147" UserId="4" />
  <row Id="2130" PostId="795" Score="0" Text="«Казус беллі», «казус федеріс» — так і слово [казус](http://sum.in.ua/s/kazus) не має відповідного значення." CreationDate="2017-03-04T01:06:46.583" UserId="4" />
  <row Id="2131" PostId="795" Score="0" Text="«Під впливом російського вжитку» — так у російській [от-кутюр](//ru.wiktionary.org/wiki/от-кутюр)." CreationDate="2017-03-04T01:08:17.817" UserId="4" />
  <row Id="2132" PostId="795" Score="0" Text="«Haute couture теж виступає у ролі іменника, є однією сутністю, а отже використання дефісу підкреслить те, що це - сполучені частини одного поняття.» — це дуже логічно, але, на жаль, правила в мові не завжди логічні." CreationDate="2017-03-04T01:11:28.430" UserId="4" />
  <row Id="2134" PostId="795" Score="0" Text="В цілому, -1. Хоч я би хотів, щоби писалося «от-кутюр» або «откутюр»." CreationDate="2017-03-04T01:24:57.613" UserId="4" />
  <row Id="2140" PostId="795" Score="1" Text="Казус - це випадок (а також юридичний термін). Казус беллі - випадок що призводить до війни. Казус федеріс - випадок, що призводить до вступу у війну за договором. В обох значеннях казус - зрозуміло що є таке іноземне слово. У слова &quot;от&quot; є 10 означень, жодне з яких не є іноземним і жодне з яких не має хоча б приблизно значення &quot;мода&quot; чи &quot;високий&quot; чи хоча-б що-небудь пов'язане." CreationDate="2017-03-04T07:18:28.930" UserId="69" />
  <row Id="2144" PostId="795" Score="1" Text="@Sasha У російській от-кутюр стало нормативним не так давно. У російському корпусі &quot;от-кутюр&quot; через дефіс взагалі немає." CreationDate="2017-03-04T07:37:32.160" UserId="69" />
  <row Id="2147" PostId="795" Score="0" Text="Все ж можу помилятися, але казус (в українській мові) — це смішний/курйозний випадок або складна судова справа (або специфічний юр. термін). Я би в таких випадках (за наявності в українській мові *схожих* слів, але з трішки іншими значеннями) в першу чергу писав разом/дефісно (щоб уникнути неправильної конотації) і вже вдругу — у випадках, коли українські слова мають зовсім інше значення (як з «от»). Ну, якби я, звісно, мав право це вирішувати, був уклададев словників. (Крім того, Ви опускаєте, що і слів «беллі»/«федеріс» немає — вже через це «варто» було б писати не окремо.)" CreationDate="2017-03-04T10:16:38.547" UserId="4" />
  <row Id="2148" PostId="795" Score="0" Text="«У російській от-кутюр стало нормативним не так давно. У російському корпусі &quot;от-кутюр&quot; через дефіс взагалі немає.» — прийнято, був неправий." CreationDate="2017-03-04T10:17:35.343" UserId="4" />
  <row Id="2149" PostId="795" Score="0" Text="В цілому, мені здається, що Ви пишете дуже логічні речі. Але мова конкретно від нас в першу чергу не залежить (а від (1) того, як де-факто люди пишуть; (2) рішень мовознавців). Хтозна, може, взагалі «відкутюрний» і «від кутюр'є» закріпляться — і плювати на оригінальну етимологію. А норма завжди відстає від новітніх тенденцій — а ми маємо висвітлювати норму (а то начитається нас людина і буде писати, як з нашої точки зору логічно — а її потім на сміх візьмуть.)" CreationDate="2017-03-04T10:22:38.170" UserId="4" />
  <row Id="2153" PostId="795" Score="0" Text="@Sasha згоден. Ну а нормою в данному випадку є словник, бажано орфографічний, бо правила щодо не географічних назв немає." CreationDate="2017-03-04T12:06:23.743" UserId="69" />
  <row Id="2126" PostId="796" Score="2" Text="Власне, мені знається, основне питання по суті навіть не в розкладці — створити свою розкладку кожен дурень може. А скоріше в тому: (1) чи були якісь дослідження; (2) чи набула якась нестандартна розкладка популярності (навіть не на основі досліджень). Але, так, окрім «самопальної» від О. Шарапова (фонетичні я не рахую, бо вони не зовсім українські (лише розташовують українські літери аналогічно до іншомовної), а «друкарські» — теж ЙЦУКЕН) — здається, нічого." CreationDate="2017-03-03T22:56:36.470" UserId="4" />
  <row Id="2127" PostId="796" Score="2" Text="Хоча оту «шарапівку» — хоч в неї напевне вкладено значно менше досліджень, ніж у Дворака — мабуть, можна вважати спробою зробити саме аналог розкладки Дворака. Бо метою «шарапівки» було «розташування клавіш найуживаніших літер у центрі та середньому ряді клавіатури. Таким чином, під час друку пальці здійснюють менше рухів, ніж на стандартній розкладці. Менше рухів — більше швидкість». А розташування науживаніших літер на home row було й однією (хоч не єдиною) з цілей розкладки Дворака." CreationDate="2017-03-03T22:56:38.723" UserId="4" />
  <row Id="2146" PostId="800" Score="1" Text="У Словнику Морозова й справді немає, але там немає і **а джіо́рно, а капела, а капіте, а темпо**, а от у [Словнику іншомовних слів Мельничука](http://slovopedia.org.ua/42/53392-0.html) такі слова є." CreationDate="2017-03-04T09:25:05.453" UserId="745" />
  <row Id="2158" PostId="801" Score="0" Text="покажчик - прибор який вимірює певні показники" CreationDate="2017-03-04T14:38:35.607" UserId="92" />
  <row Id="2161" PostId="801" Score="1" Text="http://sum.in.ua/s/pokazhchyk [...] 2. Контрольно-вимірювальний прилад. [...] 4. заст. Те саме, що показник 1, 2.&#xA;&#xA;давач - то сенсор, напевно, частина покажчика" CreationDate="2017-03-04T14:54:46.417" UserId="92" />
  <row Id="10637" PostId="801" Score="0" Text="@chizh цікаво, що на Вікі з'явився новий варіант *датник* і це говорить за *показник*" CreationDate="2020-06-29T18:35:20.200" UserId="9" />
  <row Id="2154" PostId="802" Score="0" Text="Здається, це нове поняття, яке ще не зійшлося до единого найпоширенішого слова. Обидва слова, здається, утворені цілком за принципами українського словотвору. Та й навіть найдавніші поняття часто дозволяють метатезу: [ведмідь](http://sum.in.ua/s/vedmidj) і [медвідь](http://sum.in.ua/s/medvidj), [капосний](http://sum.in.ua/s/kaposnyj) і [пакосний](http://sum.in.ua/s/pakosnyj), [небокрай](http://sum.in.ua/s/krajnebo) і [крайнебо](http://sum.in.ua/s/nebokraj) — хоча, здається, ці три паре все ж мають більш усталене слово в кожній." CreationDate="2017-03-04T13:45:10.520" UserId="4" />
  <row Id="2155" PostId="802" Score="1" Text="@Sasha - Насправді найперший в світі велосипед був саме таким, без педалей, ногами відштовхувалися від землі, запатентовано в 1818 році. Він тоді називався Laufmaschine, «бігомашина» або Draisine «дрезина» на честь винахідника, який звався Карл Драйс." CreationDate="2017-03-04T14:14:13.227" UserId="66" />
  <row Id="2160" PostId="802" Score="1" Text="@YellowSky, ну, так, але, як сучасне явище, в Україну він прийшов лише в 2010-х (масово)." CreationDate="2017-03-04T14:51:42.647" UserId="4" />
  <row Id="2156" PostId="803" Score="0" Text="От, той дядько якраз і сказав, що використання *-чик* в льотчик показує, що це не українське слово." CreationDate="2017-03-04T14:22:13.843" UserId="9" />
  <row Id="2157" PostId="803" Score="2" Text="@Yola - То можу замінити _льотчик_ на _небіжчик_. ))" CreationDate="2017-03-04T14:24:41.580" UserId="66" />
  <row Id="2166" PostId="805" Score="2" Text="1 JFYI [тут](http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine4-2.pdf) одна з авторок СУМ-11 подає відомості про -чик, -щик ще у досовкові часи і тогочасну динаміку&#xA;&#xA;2 запрошай моцного дядька сюди і нехай він сам сюди пруфлінки постить" CreationDate="2017-03-04T21:55:51.423" UserId="92" />
  <row Id="2167" PostId="805" Score="0" Text="Я [оновив відповідь](http://ukrainian.stackexchange.com/a/804/4). Я припускаю, що «дядько» може бути правий щодо **сучасних мовних тенденцій**, але не щодо **історії розвитку мови** (враховуючи, що «покажчик» саме в цьому значенні використовується, як мінімум, з 1895 року в журналі за редакцією Івана Франка). Але я вже не сперечаюся проти слова «пока́зник» у цьому значенні (воно, як виявилося, теж має свою давню історію)." CreationDate="2017-03-05T01:06:31.660" UserId="4" />
  <row Id="2259" PostId="805" Score="1" Text="@chizh я до нього поїду можливо через місяць, може раніше, тоді підготуюсь і викладу йому докази, і відпишу сюди." CreationDate="2017-03-06T14:51:01.997" UserId="9" />
  <row Id="2226" PostId="807" Score="2" Text="Нормальне звертання, іноді дивишся на особу жіночої статі та розумієш, що язик не повертається звернутися до неї &quot;пані&quot;, а &quot;жіночко&quot; як раз))&#xA;&#xA;&#xA;А посилання на Славінську маячня, вона ставить на шальки терез українське слово &quot;жіночка&quot; та якийсь недолугий покруч &quot;мущінка &quot;" CreationDate="2017-03-06T07:23:29.393" UserId="484" />
  <row Id="2164" PostId="808" Score="0" Text="This does not provide an answer to the question. Once you have sufficient [reputation](http://ukrainian.stackexchange.com/help/whats-reputation) you will be able to [comment on any post](http://ukrainian.stackexchange.com/help/privileges/comment); instead, [provide answers that don't require clarification from the asker](http://meta.stackexchange.com/questions/214173/why-do-i-need-50-reputation-to-comment-what-can-i-do-instead). - [From Review](/review/low-quality-posts/333)" CreationDate="2017-03-04T19:43:34.703" UserId="8" />
  <row Id="2165" PostId="808" Score="2" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian.SE! Відповідь повинна містити, власне, відповідь на запитання. У даному випадку, запитання стосується етимології. Будь ласка, погляньте [оцей допис](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/5/), де написано про наші критерії оцінки хороших відповідей. Ви можете відредагувати [edit] свою відповідь і додати до неї матеріал, що зробить її корисною." CreationDate="2017-03-04T19:48:20.873" UserId="8" />
  <row Id="2209" PostId="808" Score="1" Text="на жаль, джерела, яке підтверджує мою думку, надати не можу, але на майбутнє собі занотував, як треба відповідати) дяк" CreationDate="2017-03-05T21:18:00.563" UserId="785" />
  <row Id="2168" PostId="813" Score="2" Text="Цікаво, а `спекатись` пов'язано з цими всіма словами?" CreationDate="2017-03-05T09:00:39.417" UserId="55" />
  <row Id="2990" PostId="814" Score="1" Text="Фігурування «вечір» у «дівич-вечір» не слід сприймати буквально. [Випускний вечір](//uk.wikipedia.org/wiki/Випускний_вечір) теж проходить не зовсім ввечері." CreationDate="2017-03-25T16:12:02.020" UserId="4" />
  <row Id="4752" PostId="814" Score="1" Text="«Дівич-вечір» сприймається надто етнографічно. «Дівоча вечірка» звучить більш нейтрально." CreationDate="2017-10-05T21:52:54.523" UserId="1156" />
  <row Id="8393" PostId="814" Score="2" Text="Дівоча [здибанка](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/223/%D0%A9%D0%BE-%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B0%D1%94-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE-%D0%B7%D0%B4%D0%B8%D0%B1%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0)?" CreationDate="2019-01-31T21:06:31.310" UserId="435" />
  <row Id="8396" PostId="814" Score="0" Text="@OksanaGubrenko Як варіант підійде, бо саме слово &quot;здибанка&quot; мені дуже подобається, хоча це і не &quot;одним-словом&quot;. :)" CreationDate="2019-02-01T10:21:31.140" UserId="69" />
  <row Id="8398" PostId="814" Score="0" Text="Тоді &quot;дівич-здибанка&quot; (одне слово - складний іменник), хоч у мене оце 'дівич' одразу асоціюється з дівич-вечором, і саме тим, що передує весіллю :)" CreationDate="2019-02-01T10:31:21.023" UserId="435" />
  <row Id="8399" PostId="814" Score="0" Text="Ще є варіант [посиденьки](http://sum.in.ua/s/posydenjky) (дівочі посиденьки, дівич-посиденьки), але, як на мене, йому бракує 'активності')" CreationDate="2019-02-01T10:35:29.100" UserId="435" />
  <row Id="2243" PostId="817" Score="0" Text="Береги у цьому контексті має присмак поетичності, романтизму, вишуканості, а поля якось буденно." CreationDate="2017-03-06T09:54:01.100" UserId="484" />
  <row Id="2178" PostId="820" Score="4" Text="This question is not about the Ukrainian language." CreationDate="2017-03-05T12:48:13.077" UserId="66" />
  <row Id="2277" PostId="820" Score="0" Text="@ArthurTarasov I've found a way! Ask about pronunciation, not about spelling! And tell everyone you want to know how to spell it right, that's why you need to know, what is the right way to pronounce it in Ukrainian!" CreationDate="2017-03-06T21:59:54.717" UserId="240" />
  <row Id="2181" PostId="821" Score="1" Text="And in Chinese &quot;Kyiv&quot; is 基輔 Jīfǔ (_Цзіфу_) and we really cannot do anything about it. ))" CreationDate="2017-03-05T13:50:53.843" UserId="66" />
  <row Id="5081" PostId="821" Score="1" Text="There is official document about this: http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/z0957-14/page2" CreationDate="2017-11-12T23:07:04.807" UserId="260" />
  <row Id="2183" PostId="823" Score="1" Text="схоже, що 1-й варіант - скорочена версія _&quot;Чим більша **кількість** людей навчиться&quot;_...&quot;" CreationDate="2017-03-05T15:25:17.897" UserId="92" />
  <row Id="2185" PostId="824" Score="3" Text="А можете пояснити, будь ласка, чим не влаштовує *«необхідний»*? На мою думку, англійське стале словосполучення виникло саме внаслідок відсутності такого гарного і лаконічого слова, як *«необхідний»*. Можете замислитися над етимологією: «такий, який не можна *обійти* (навколо)»" CreationDate="2017-03-05T15:54:01.437" UserId="8" />
  <row Id="2208" PostId="824" Score="0" Text="@bytebuster `necessary`, `essential` - цілком відображають ідею необхідності, але з `must have`, напевно, кращі показники продажів" CreationDate="2017-03-05T21:11:49.083" UserId="92" />
  <row Id="2210" PostId="824" Score="0" Text="@bytebuster, в англійській є немало слів, які передають ідею необхідності, як і в словниковій українській. &quot;Must have&quot;, на мою думку, скоріше не стільки про необхідність, а от саме про моду й культуру споживання, як chizh і зауважив. Адже, наприклад, можна сказати, що щось &quot;конче необхідно мати&quot;, чи &quot;кров з носу потрібно&quot;. Але воно не звучить &quot;стильно, модно, молодіжно&quot;." CreationDate="2017-03-05T21:27:41.033" UserId="390" />
  <row Id="2216" PostId="824" Score="0" Text="Чесно кажучи, я у *must have*, у порівнянні з *essential* та *necessary*, бачу лише важливе дієслово *have*, яке несе конотацію саме володіння або придбання чогось, чого допіру не мав. Ну і — так, *«молодьожно»* :)" CreationDate="2017-03-05T22:26:28.810" UserId="8" />
  <row Id="2269" PostId="824" Score="1" Text="А ще ж є *must see*, *must read*." CreationDate="2017-03-06T19:13:13.040" UserId="435" />
  <row Id="2313" PostId="824" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, маєте рацію, але я вирішила обрати лише одну з цих фраз для запитання, бо по суті вони не відрізняються (НМД)." CreationDate="2017-03-07T09:40:00.967" UserId="390" />
  <row Id="2201" PostId="828" Score="0" Text="Чи не пов'язане це з типом населеного пункту (точніше, із загальною назвою типу населеного пункту, яка побутувала *в часи закріплення* власної назви конкретного населеного пункту): місто/село/селище/тощо — Голосієво, го́род/за́мок/присілок/тощо — Голосіїв, фортеця/«дєрєвня»/тощо — Голосієва? Звісно, може, й дурна гіпотеза — але спростування теж цікаво." CreationDate="2017-03-05T19:59:28.783" UserId="4" />
  <row Id="2205" PostId="828" Score="0" Text="Не впевнена. Хоча ні підтверджень, ні спростувань такої гіпотези не зустрічала." CreationDate="2017-03-05T20:14:24.860" UserId="435" />
  <row Id="4123" PostId="828" Score="1" Text="Є ще [такий коментар](http://ua-etymology.livejournal.com/133469.html?thread=1726557#t1726557) щодо назв *-ськ/-цьк* VS. *-ське/-цьке*: «*Поширення* -цьке (-ське) *в географічних назвах це данина експериментальним правописам 1920-х років. Справа в тому, що на міста, для яких характерний давніший суфікс* -цьк, -ськ, *намагалися штучно перенести формант середнього роду, характерний для сіл та селищ.*»" CreationDate="2017-07-30T18:18:53.223" UserId="4" />
  <row Id="2190" PostId="829" Score="0" Text="http://slovnyk.ua/?swrd=%C4%E0%F2%E8&amp;x=0&amp;y=0" CreationDate="2017-03-05T19:11:08.783" UserId="790" />
  <row Id="2191" PostId="829" Score="5" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian.SE! Будь ласка, перевірте правила, які ви оголошуєте. Наприклад, *«їсте»* — це теперішній час, а *«дасте»* — майбутній." CreationDate="2017-03-05T19:11:11.047" UserId="8" />
  <row Id="2193" PostId="831" Score="3" Text="Ось тут знайшов вживання, яке більш-менш заслуговує уваги: https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0:%D0%A1%D1%8C%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%B5_%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BC%D0%BE_%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%96_%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%97%D0%B0%D0%B2%D1%96%D1%82%D1%83.pdf/181" CreationDate="2017-03-05T19:30:31.243" UserId="584" />
  <row Id="2194" PostId="831" Score="3" Text="Схоже, що це застаріла форма, до того ж у церковному письмі." CreationDate="2017-03-05T19:31:39.977" UserId="107" />
  <row Id="2196" PostId="831" Score="1" Text="Вживань насправді [багато](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=&quot;дасьте&quot;) (і не лише у церковному письмі), але я думаю, Ви абсолютно праві, що це застаріла форма." CreationDate="2017-03-05T19:40:13.060" UserId="4" />
  <row Id="2206" PostId="832" Score="3" Text="**По-перше**, це соціологічне питання, воно мало стосується самої української мови. Замініть *українську* у запитанні на *кримтатарську* і отримаєте те саме запитання. **По-друге**, це запитання is opinion-based, бо воно запрошує до обговорення *необмеженого списку* проблем (і вирішень цих проблем). Наприклад, у фразі *«Люди перепитують, не розуміючи, чому їм не відповідають російською»* ми не знаємо достеменно (хоча і здогадуємося), що то за люди, і з яких причин вони «перепитують». Запитання передбачає, що ми можемо прочитати чиїсь думки, зрозуміти їхні мотиви, і запропонувати рішення." CreationDate="2017-03-05T20:45:31.700" UserId="8" />
  <row Id="2220" PostId="833" Score="0" Text="а ще, окрім &quot;дякую&quot; і &quot;до побачення&quot; іноді просто за тобою повторюють. Наприклад, питаєш &quot;а ти про це ніколи не замислювалася?&quot;, а тобі у відповідь, &quot;замислювалася... звісно&quot;. Тобто, спрацьовують автоматичні процеси. Хочу щось прочитати про нейролінгвістику, щоби бути в змозі це ще й научно пояснити." CreationDate="2017-03-06T00:22:39.107" UserId="240" />
  <row Id="2228" PostId="834" Score="4" Text="На Полтавщині, окрім [*похапцем*](http://sum.in.ua/s/pokhapcem) (швидко, поспішаючи), також вживаються утворені аналогічно [*підтюпцем*](http://sum.in.ua/s/pidtjupcem) (дрібними швидкими кроками), [*видавцем*](http://sum.in.ua/s/vydavcem) (міряючи, скупо, ліченими кількостями). І це аж ніяк не неологізми) Посилання на СУМ додаються." CreationDate="2017-03-06T08:22:32.723" UserId="435" />
  <row Id="2236" PostId="834" Score="1" Text="А, точно, дякую, що нагадали) Ще - *бігцем*, *стовпцем*, і, певно, ряд інших. Тобто, це звичний спосіб словотворення, принаймні, в живому розмовному середовищі в центральній Україні. Не можу стверджувати щодо інших регіонів." CreationDate="2017-03-06T09:26:51.803" UserId="435" />
  <row Id="2234" PostId="839" Score="1" Text="ще обслуговуючий персонал - вони повинні починати розмову державною, а потім, якщо до них звертаються іншою, переходити на іноземну за умови знання мови клієнта." CreationDate="2017-03-06T09:18:14.570" UserId="240" />
  <row Id="2245" PostId="839" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/54866/discussion-between-p-vovk-and-oleg)." CreationDate="2017-03-06T09:55:19.990" UserId="240" />
  <row Id="2252" PostId="846" Score="1" Text="[Обирайте](http://r2u.org.ua/s?w=доставка&amp;scope=rusb&amp;dicts=all&amp;highlight=on) що схочете. Особисто мені найбільше подобається _достава_." CreationDate="2017-03-06T12:56:41.173" UserId="66" />
  <row Id="2253" PostId="846" Score="1" Text="Доправа, доправити))" CreationDate="2017-03-06T13:07:42.647" UserId="484" />
  <row Id="2265" PostId="846" Score="1" Text="Ця відповідь є неповною. Пошук у словниках відсутній. Який вираз є вживанішим серед інтернетів — також. Окрім НП є й інші перевізники (зокрема, згадана в запитанні Укрпошта)" CreationDate="2017-03-06T16:43:40.550" UserId="36" />
  <row Id="2263" PostId="848" Score="1" Text="-1: ця відповідь не додає ніякої нової інформації, порівняно з іншими відповідями, але натомість містить особисту думку автора. Будь ласка, перегляньте [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/5/) щодо того, які дописи ми вважаємо хорошими, а які — ні." CreationDate="2017-03-06T15:14:43.957" UserId="8" />
  <row Id="2264" PostId="848" Score="2" Text="добре, дякую за зауваження. Надалі буду аргументовано відповідати з урахуванням критеріїв." CreationDate="2017-03-06T16:20:20.907" UserId="670" />
  <row Id="2288" PostId="853" Score="2" Text="Багато хто (наприклад, KDE) використовує «вилучити» як типовий переклад для «delete» (наприклад, delete file — вилучити файл). [Отут](http://linux.org.ua/index.php?topic=1055) я мало не вплутався в суперечку з цього приводу. З моєї особистої точки зору «вилучити» краще підходить, коли ми щось прибираємо, відбираємо/віднімаємо у когось, тимчасово чи назовсім виводимо зі складу чогось — а не зовсім знищуємо; в останньому випадку, на мою думку, краще підходить delete. Зі мною згодні, наприклад, Microsoft, у яких delete — видалити, а вилучити/виключити — exclude (зі списку, наприклад)." CreationDate="2017-03-07T00:04:48.080" UserId="4" />
  <row Id="2289" PostId="853" Score="1" Text="Згідно з [оцим](//english.stackexchange.com/q/52508/139407), різницю між «видалити» і «вилучити» добре передає англійська пара «delete» — «erase». «Delete» має відтінок erase, витерти, зовсім прибрати; «remove» — take away, set aside, прибрати так, що його (можливо) можна буде потім залучити назад. Дійсно, «remove» той же Microsoft часто перекладає як «вилучити» (хоча і я видалити — теж)." CreationDate="2017-03-07T00:09:05.873" UserId="4" />
  <row Id="2290" PostId="853" Score="4" Text="Тобто в цілому я вважаю неправильним перекладати *delete* як *вилучати*. *Delete* — *видаляти*, *remove* — *вилучати*. З іншого боку, оскільки і в англійській мові часто delete/remove вживаються взаємозамінно — а особливо різниця між ними несуттєва у випадку дрібного коментаря (коли втрачати то особливо нічого, пару слів), я вважаю «вилучити» — теж нормально. Але ненормально, на мою думку, «вилучити» звучить там, де мовиться про значні і безповоротні втрати інформації. «Вилучити базу даних: так/ні?» — «ну, добре, вилучімо… егей, а куди ми її вилучили, як її тепер повернути?!!»" CreationDate="2017-03-07T00:17:22.417" UserId="4" />
  <row Id="2351" PostId="853" Score="0" Text="@Artemix, хм… Ну, можу, оформити як відповідь. Але це суто суб'єктивно (хоч якісь логічні доводи і є, але…). Он я вважаю так; а KDE-шники/linux.org.ua-шники (якщо не не одна спільнота) вважають по-іншому. Хоча, так, мабуть, варто оформити; інакше обміну думок не буде; тоді можна буде і туди на форум кинути посилання сюди (а раптом зацікавляться)." CreationDate="2017-03-07T18:51:34.123" UserId="4" />
  <row Id="11238" PostId="853" Score="0" Text="Створений допис можна легко й непомітно прибрати, якщо до нього ще немає відповіді :)" CreationDate="2021-03-11T03:08:35.153" UserId="2207" />
  <row Id="2292" PostId="854" Score="0" Text="Схоже, що про транскрипцію в вас дуже розпливчасте уявлення. Де там у вас наголос? Хто ж ставить знак м’якости після [й] (чи це наголос?), цей звук і так _завжди_ м’який. [ĭ] це не просто [i], це нескладове [i], тобто саме Й. І хіба ви вимовляєте _байдужість_ із твердим [c]? У другому варіянті транскрипції все правильно. Але дійсно, транскрипція змінилася з часом, в усьому світі, та тільки не в нас, писати транскрипцію кирилкою – це смішно, решта світу для цього використовує [міжнародний фонетичний алфавіт](https://uk.wikipedia.org/wiki/Міжнародний_фонетичний_алфавіт)." CreationDate="2017-03-07T05:56:45.037" UserId="66" />
  <row Id="2293" PostId="854" Score="2" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian.SE! Давайте, спробуємо сформулювати так, щоб було одне і конкретне запитання. Бо якщо запитання про вимову цього слова — це одне, а якщо «хто визначає правила мови?», то [tag:language-regulation], але тоді не дуже зрозуміло, до чого цей приклад." CreationDate="2017-03-07T06:08:20.893" UserId="8" />
  <row Id="2294" PostId="854" Score="0" Text="Й зі знаком м’якості скопіпастив не думаючи, тут ви праві, і С мабуть таки м’яке. Але раніше ж не було нескладових і, чи я помиляюсь? Навіщо ускладнювати граматику на пустому місці? &#xA;&#xA;Дійсно краще вже по стандарту записувати за допомогою МФА, щоб не було суперечностей." CreationDate="2017-03-07T06:09:41.657" UserId="798" />
  <row Id="2295" PostId="854" Score="0" Text="bytebuster, про «хто визначає правила мови?» це якби податкове питання. Дякую що відповіли на нього, думаю що ця відповідь буде корисна тут. Кожен хто цікавиться перейде на суміжну тему і прочитає бульше." CreationDate="2017-03-07T06:15:15.883" UserId="798" />
  <row Id="2314" PostId="854" Score="2" Text="@TheKitMurkit, я маю на увазі, що варто відредагувати цей допис  і чітко сформулювати одне запитання. Ви можете це зробити, натиснувши [edit]. Окремо від того, коли звертаєтеся до когось у коментарі, пишіть &quot;@&quot; і потім username (буде підказка). Лише у цьому випадку надійде повідомлення тому, до кого звертаєтеся." CreationDate="2017-03-07T09:40:28.867" UserId="8" />
  <row Id="2343" PostId="854" Score="0" Text="Про те хто визначає правила мови було тут: [Хто і в який спосіб затверджує зміни до правопису української мови?](http://ukrainian.stackexchange.com/q/16/69)" CreationDate="2017-03-07T15:49:59.207" UserId="69" />
  <row Id="2344" PostId="854" Score="0" Text="TheKitMurkit, я думаю, це просто різні системи транскрипції і різні рівні деталізації. Навіть у МФА одне й те саме слово певної мови можна передавати по-різному: як послідовність фонем (наприклад, /d/) і показуючи конкретні нюанси звучання (наприклад, [d̪]). На шкільному рівні, мені здається, обидві надані Вами транскрипції *приблизно* вірні — хоча друга точніша (показує наголос над *у* та пом'якшене *с*). При цьому друга використовує незвичне для Вас позначення звуку *й* (ĭ). Я думаю, це не «*й* розкладається» і «*й* звучить як *і*», а це просто інше позначення. …" CreationDate="2017-03-07T15:55:35.390" UserId="4" />
  <row Id="2345" PostId="854" Score="0" Text="… Не знаю чи помітили Ви, але там не просто «*і* з крапкою», там [окремий спеціальний знак](http://graphemica.com/%C4%AD). Чи є якась користь від використання мудрованих знаків, якщо інші звуки все одно позначаються звичайною кирилицею, я не знаю — це треба конкретний підручник дивитися, щоб зрозуміти. У Вам немає часом посилання?" CreationDate="2017-03-07T15:55:39.087" UserId="4" />
  <row Id="2346" PostId="854" Score="0" Text="@Sasha Є посилання на посібник https://www.google.com.ua/url?sa=t&amp;rct=j&amp;q=&amp;esrc=s&amp;source=web&amp;cd=16&amp;ved=0ahUKEwjpm_Xb4sTSAhUlD5oKHRIWCrY4ChAWCDkwBQ&amp;url=http%3A%2F%2Fwww.nua.kharkov.ua%2Feng%2Fimages%2Fstories%2FKafedri%2FKaf_Ukrainovedenya%2Fmetod_obespechenie%2FBerest_Met_pos_ZNO_FDP.doc&amp;usg=AFQjCNFLB3n0RO0Z1cc1YRR783h9VSoOSw&amp;sig2=TguVq6hMWx6MrlKXcl2LJg&amp;bvm=bv.148747831,d.bGg" CreationDate="2017-03-07T16:05:26.587" UserId="798" />
  <row Id="2352" PostId="854" Score="0" Text="@TheKitMurkit, схоже на банальний одрук. У правилах вище (ст. 5–7) ніде не згадується, що звук від *й* має позначатися *[ĭ]* — навпаки, він позначається *[й]*." CreationDate="2017-03-07T19:58:47.567" UserId="4" />
  <row Id="2353" PostId="854" Score="0" Text="@TheKitMurkit, окрім того в очі кидається неякісність типографіки. На сторінці 5 сказано, що наголос і м'якість позначаються [вертикальним апострофом](http://graphemica.com/'), а пом'якшеність — [типографським](http://graphemica.com/’). На сторінці ж 12 (з Вашим прикладом): у них наголос і пом'якшеність позначаються таки як сказано, але м'якість — [акутом](http://graphemica.com/´) (а не як сказано на ст. 5). При цьому на сторінці 5 узагалі сказано, що наголос має бути *над* голосним, але в жодному прикладі (навіть на ст. 5) такого нема. Коротше — видна неякісність, тому одруки ймовірні." CreationDate="2017-03-07T20:16:14.540" UserId="4" />
  <row Id="2355" PostId="854" Score="0" Text="@TheKitMurkit, крім того, Ви врахуйте, що те, що на ст. 12 — не лише правильні транскрипції — там лише *одна* правильна транскрипція на кожен рядок. Але, так, я думаю, що вони мали на увазі правильним таки *A* — `[байду'ж’іс´т´]`. Але просто через одрук замість `[байду'ж’іс´т´]` — `[баĭду'ж’іс´т´]`." CreationDate="2017-03-07T20:23:30.123" UserId="4" />
  <row Id="2356" PostId="854" Score="0" Text="Ось Вам [інший підручник підготовки до ЗНО](http://zno.academia.in.ua/mod/book/view.php?id=1357&amp;chapterid=80) — просто щоби дивитися різні джерела." CreationDate="2017-03-07T20:32:28.803" UserId="4" />
  <row Id="9086" PostId="855" Score="0" Text="Я тільки повернувся з Росії. У Владімірській області мене пригощали лісними ягодами. І кажуть: &quot;А это лесная клубника. У нас она называется полуника&quot;." CreationDate="2019-07-28T17:43:15.677" UserId="2184" />
  <row Id="9087" PostId="855" Score="0" Text="@EagleZP73 з огляду на те, це точно не відповідь, я це перетворив на коментар." CreationDate="2019-07-28T18:15:41.797" UserId="240" />
  <row Id="2298" PostId="860" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Ось тут можна почитати, які питання та відповіді вважаються хорошими: http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/5/%d0%a5%d0%be%d1%80%d0%be%d1%88%d1%96-%d0%bf%d0%b8%d1%82%d0%b0%d0%bd%d0%bd%d1%8f-%d1%96-%d1%85%d0%be%d1%80%d0%be%d1%88%d1%96-%d0%b2%d1%96%d0%b4%d0%bf%d0%be%d0%b2%d1%96%d0%b4%d1%96-good-questions-and-good-answers." CreationDate="2017-03-07T09:06:25.083" UserId="557" />
  <row Id="2302" PostId="860" Score="2" Text="Стосовно питання, то це, на мою думку, так зване opinion-based питання. Ось тут в коментарях обговорюється, чому такі питання не зовсім підходять для даного ресурсу: http://ukrainian.stackexchange.com/questions/832/%d0%a3%d0%ba%d1%80%d0%b0%d1%97%d0%bd%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%b0-%d0%bc%d0%be%d0%b2%d0%b0-%d0%b2-%d1%80%d0%be%d1%81%d1%96%d0%b9%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%be%d0%bc%d0%be%d0%b2%d0%bd%d0%be%d0%bc%d1%83-%d0%be%d1%82%d0%be%d1%87%d0%b5%d0%bd%d0%bd%d1%96" CreationDate="2017-03-07T09:08:58.610" UserId="557" />
  <row Id="2307" PostId="860" Score="0" Text="А стосовно помилок, то перше, що спадає на думку, це &quot;переїзджаємо&quot; :)" CreationDate="2017-03-07T09:13:47.020" UserId="557" />
  <row Id="2308" PostId="860" Score="0" Text="Ваше питання слід розбити на декілька запитань. Два з них ви вже озвучили. Наприклад, «Як правильно: &quot;рахую&quot; чи &quot;вважаю&quot;?». В тексті запитання вкажіть контекст, приклади. Нехай вас не лякає кількість. На Ukr.SE можна задавати **безліч** запитань, за умови, що вони не повторюють одне інше і є конкретними." CreationDate="2017-03-07T09:15:18.383" UserId="36" />
  <row Id="2316" PostId="860" Score="1" Text="Я скопіюю сюди [коментар bytebuster](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/832/%d0%a3%d0%ba%d1%80%d0%b0%d1%97%d0%bd%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%b0-%d0%bc%d0%be%d0%b2%d0%b0-%d0%b2-%d1%80%d0%be%d1%81%d1%96%d0%b9%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%be%d0%bc%d0%be%d0%b2%d0%bd%d0%be%d0%bc%d1%83-%d0%be%d1%82%d0%be%d1%87%d0%b5%d0%bd%d0%bd%d1%96#comment2206_832) з обговорення, на яке вже вище дали посилання: &quot;&lt;...&gt; це запитання is opinion-based, бо воно запрошує до обговорення *необмеженого списку* проблем (і вирішень цих проблем)&quot;. Нам потрібні конкретні запитання, на які можна отримати відповідь у розумні терміни." CreationDate="2017-03-07T09:42:04.550" UserId="36" />
  <row Id="2317" PostId="860" Score="2" Text="@OlenaLisovs'ka, до попереднього коментаря: запитання, які передбачають відповіді у вигляді відкритого (необмеженого) списку, заохочують до необмеженої кількості відповідей, кожна з яких міститиме **лише частину списку**, а отже, буде неповною, а значить, і неякісною. Ось, що погано." CreationDate="2017-03-07T09:47:06.427" UserId="8" />
  <row Id="2329" PostId="860" Score="0" Text="сподіваюся, кількість таких помилок все ж обмежена )" CreationDate="2017-03-07T10:42:09.353" UserId="538" />
  <row Id="2331" PostId="860" Score="0" Text="сподіваюся ви зможете переформулювати питання так, щоб спільнота змогла на нього якісно відповісти." CreationDate="2017-03-07T11:21:16.330" UserId="92" />
  <row Id="2299" PostId="861" Score="9" Text="&quot;Миска вареників з картоплею та шкварками, змащених салом&quot; — трішки не зрозумів: це треба з'їсти, чи вимовити?" CreationDate="2017-03-07T09:06:57.653" UserId="4" />
  <row Id="2300" PostId="861" Score="1" Text="От в чому тут &quot;прикол&quot; :D А я написав відповідь, зовсім не зрозумівши суті." CreationDate="2017-03-07T09:07:47.800" UserId="22" />
  <row Id="2304" PostId="861" Score="0" Text="«Рос. слово „кукуруза“ (кукуґуза)» — [тут](http://marie-olshansky.ru/ct/zoo.shtml) пишуть «кукуружа»; часом, не знаєте, де правда?" CreationDate="2017-03-07T09:09:40.203" UserId="4" />
  <row Id="2311" PostId="861" Score="0" Text="Хм, дійсно незрозуміло, можливо йдеться про різні звуки, одні кажуть, що (укр.) кукурудза =&gt; кукуружа, а інші — (рос.)  кукуруза  =&gt; кукугуза&quot;. Відредагую відповідь." CreationDate="2017-03-07T09:30:30.683" UserId="484" />
  <row Id="2332" PostId="861" Score="6" Text="Вся суть у кількох словах: в російській мові немає м’якої пари до Ц, тобто немає звука [tsʲ͡], замість нього росіяни вимовляють твердий [ts͡]." CreationDate="2017-03-07T11:28:50.257" UserId="66" />
  <row Id="2354" PostId="861" Score="4" Text="Один мій російськомовний знайомий невзмозі вимовити &quot;жінка&quot;, у нього виходить &quot;жинка&quot;, з твердим &quot;ж&quot;. &quot;'Жи'-'ши' пиши с 'и'&quot;, оце все." CreationDate="2017-03-07T20:21:17.703" UserId="390" />
  <row Id="5224" PostId="861" Score="0" Text="Ще перевірочні слова і їх особливості: &#xA;- &quot;рябеньке телятко&quot; — наявний унікального для мови м'якого звуку &quot;и&quot;, до якого тяжіє &quot;е&quot; у слові &quot;телятко&quot;.&#xA;- &quot;попілнаста курочка&quot; — тут м'яка &quot;ч&quot; у &quot;курочці&quot; не дасться так легко" CreationDate="2018-01-29T15:41:06.630" UserId="1199" />
  <row Id="2315" PostId="864" Score="0" Text="А є ще &quot;велоніг&quot;, але воно рідковживане." CreationDate="2017-03-07T09:41:21.857" UserId="484" />
  <row Id="2408" PostId="866" Score="2" Text="У юридичному середовищі (а, певно, на нього варто орієнтуватися, оскільки автора запитання цікавить саме юридичний відповідник) найчастіше вживається **застереження**. І я за цей варіант.  [Всеукраїнська громадська організація &quot;Асоціація правників України&quot;](http://uba.ua/ukr/disclaimer/); [openaeuropeancompany.com](http://www.openaeuropeancompany.com/uk/%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%B2%D0%B5-%D0%B7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/) тощо." CreationDate="2017-03-09T19:28:57.520" UserId="435" />
  <row Id="2349" PostId="869" Score="0" Text="Справа в тому, що в польській мові  після _k_ не може бути _y_ (наше И), лише _і_, тому всі польські прізвища в питанні в польскій орфографії закінчуються на _-ki_ (напр. _Kaczyński_). А в цьому витягу з правопису 1926 йдеться лише про польські прізвища на _-у_. І там незрозуміло про м’які прикметники, що, треба було писати _Качинськ**і**й_?" CreationDate="2017-03-07T18:41:56.607" UserId="66" />
  <row Id="2350" PostId="869" Score="2" Text="Там в кінці картинки є Cegielski = Цегельський. Про закінчення -і не сказано, але у прикладах воно зустрічається." CreationDate="2017-03-07T18:51:00.740" UserId="69" />
  <row Id="2368" PostId="869" Score="0" Text="Дякую за відповідь. Тобто ті журналісти, що пишуть _Качинські_, не вчили правила в школі і просто зробили транслітерацію польського прізвища?" CreationDate="2017-03-08T11:40:18.657" UserId="162" />
  <row Id="2373" PostId="869" Score="0" Text="@Ivan Можливо вони все-ж таки користувалися фонетичним принципом. Бо інакше не зрозуміло чого російські дипломати протестували: &quot;Ця перемога фонетики над етимологією в Галичині та Буковині, по семилітній впертій боротьбі, сталася головно тому, що за неї стояли й урядові чинники, бо їх Смаль-Стоцький та Ґартнер переконали в великій користі правописної реформи;&lt;...&gt;. Справа доходила навіть до того, що російський уряд дипломатичною дорогою протестував проти зміни етимологічного письма на фонетичне.&quot;" CreationDate="2017-03-08T13:41:23.983" UserId="69" />
  <row Id="2357" PostId="871" Score="4" Text="англійське feedback у контексті електроних контурів дослівно буде - зворотне живлення; у контексті комунікацій з клієнтами - відгук" CreationDate="2017-03-07T21:22:19.833" UserId="92" />
  <row Id="2359" PostId="872" Score="2" Text="Додам для інформації читачам, що у 1999 році була спроба «відродити» скрипніківський правопис — [проект («проєкт») правопису 1999 року](//uk.wikipedia.org/wiki/Проект_правопису_1999_року) передбачав повернення принаймні частини норм скрипніківського правопису і навіть деяких, що були у вжитку *до* скрипніківського правопису («инший», «инакше», «икати») — але його не прийняли. (Тим не менш деякі люди та засоби масової інформації слідують йому частково або повністю.)" CreationDate="2017-03-07T22:35:18.447" UserId="4" />
  <row Id="2372" PostId="872" Score="3" Text="@Sasha, таким чином сторючи звичайним людям повний _mess_ в голові." CreationDate="2017-03-08T13:41:08.337" UserId="334" />
  <row Id="2375" PostId="872" Score="0" Text="@BohdanKuts, це Ви зараз про сам правопис 1999 року чи про мій коментар про нього?" CreationDate="2017-03-08T15:03:33.077" UserId="4" />
  <row Id="2388" PostId="872" Score="1" Text="@Sasha, я про те що потрібне щось одне і стандартизоване, на що можна було б рівнятися. Бо одні роблять так, інші притримуються іншого правопису - в результаті виходить _mess_ (я про офіційні і публічні джерела інформації)" CreationDate="2017-03-09T08:36:42.250" UserId="334" />
  <row Id="2393" PostId="872" Score="1" Text="@BohdanKuts, якщо чесно, я навпаки, вважаю, що краще дати людям волю. Тобто якщо одні хочуть писати *А*, а інші — *Б*, — то краще дозволити обидва варіанти. (Правда, офіційний правопис все одно так не робить — наскільки я знаю, «варіянт» не дозволено.)" CreationDate="2017-03-09T13:29:49.220" UserId="4" />
  <row Id="2400" PostId="872" Score="2" Text="@Sasha, людям - можливо. Але я, в першу чергу, кажу про такі ресурси як цей (тобто http://ukrainian.stackexchange.com). Адже тут поширюють, наприкла, слово &quot;инший&quot; яке для мене зараз є відчуженим. Як бути з таким?" CreationDate="2017-03-09T15:42:10.483" UserId="334" />
  <row Id="2403" PostId="872" Score="3" Text="@BohdanKuts, моя позиція така: (1) не треба [брехати](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/97/4) у відповідях; (2) відповідно, з цього — якщо питання не стосується безпосередньо якогось альтернативного правопису (наприклад: «як за скрипніківкою треба було б писати „існує“?»), то питання повинне в першу чергу висвітлювати інформацію з позиції чинного правопису (інакше це буде або брехнею, або не відповіддю на питання); (3) але в принципі в самому *тексті* користувачі можуть використовувати те написання, яке хочуть (а інші — можуть їх за це мінусувати/докоряти, якщо хочуть)." CreationDate="2017-03-09T17:26:03.677" UserId="4" />
  <row Id="2404" PostId="872" Score="1" Text="@BohdanKuts, якщо бачите десь відхилення від цього — коментуйте, мінусуйте, обговоройте на [ме́ті](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/). Можу створити обговорення на ме́ті з цього приводу, якщо хочете. Крім того, на жаль, я часто бачу, що користувачі часто дивляться з позиції дописувача («о, це наче питання про щось схоже, мені ліньки про це писати, позначу це як дублікат чи поза-темою чи ще що»), а не з позиції абстрактного читача («з відповідей на те питання мені нічого не зрозуміло, бо там трішки про інше, невиразно чи взагалі іншою мовою») — це теж треба виправляти." CreationDate="2017-03-09T17:31:27.360" UserId="4" />
  <row Id="2407" PostId="872" Score="2" Text="@Sasha, я підтримаю думку Богдана: у приватній розмові (чи навіть листуванні) цілком нормально використання певних діалектів, однак визнання офіційності альтернативних правописів може призвести лише до плутанини та ускладнення мови. Наразі суспільство й так вкрай напружене і роз'єднане, тому поява (старих) нових правописів може призвести до гризні в середині україномовної громади і подальшого її поділу на прихильників та опонентів тієї чи іншої течії. А як бути тим, хто вивчає мову? - окрім значень слів треба буде вивчати декілька варіантів написання/вимови, правил вживання" CreationDate="2017-03-09T18:53:46.207" UserId="116" />
  <row Id="2363" PostId="873" Score="0" Text="+1, але зробити такий одрук вкрай складно :)&#xA;&quot;Сучасна українська мова Фонетика. Фонологія. Орфоепія. Графіка&quot; видавництва &quot;Академія&quot; 2010го року стверджує, що літера &quot;й&quot; позначає фонему /і/ з алофоном [ĭ] (сторінка 146) перед приголосними й наприкінці слова.&#xA;Також цей символ використовує Погрібний в орфоепічному словнику.&#xA;Пара й-ĭ змінюється за тими ж правилами, що й в-ў.&#xA;Але в багатьох транскрипціях цю різницю не вказують, і просто пишуть &quot;й&quot;, хоча &quot;ў&quot; всюди, де я бачив, вказують.&#xA;Ми вже з YellowSky про це довго сперечалися в іншому питанні..." CreationDate="2017-03-08T09:46:22.050" UserId="49" />
  <row Id="2364" PostId="873" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, так а Ви подивіться [той самий посібник](http://www.nua.kharkov.ua/eng/images/stories/Kafedri/Kaf_Ukrainovedenya/metod_obespechenie/Berest_Met_pos_ZNO_FDP.doc) — там ніде більше знак «ĭ» не згадується (а «ў» взагалі). [В іншому посібнику до ЗНО](http://zno.academia.in.ua/mod/book/view.php?id=1357&amp;chapterid=80) є приклад *[йак парос´т´ винограднойі лози | плеᵘка**й**теᵘ мову | пи'л´но й неᵘнастан:о пол´і'т´ бурйа'н]*. Тобто я не кажу, що «ĭ» невірно, але «ĭ» і «ў» не для ЗНО. Я думаю, вони просто скопіпастили *[баĭду'ж’іс´т´]* з іншого свого підручника (вищого рівня)." CreationDate="2017-03-08T10:37:36.663" UserId="4" />
  <row Id="2365" PostId="873" Score="1" Text="я розумію, що помилка, і теж гадаю, що просто копіпаст. Але &quot;одрук&quot; для мене - це коли випадково помилився символом при наборі з клавіатури, наприклад, а не коли скопіював з іншого джерела й не оновив формат. Як це стисло передати у вашій відповіді гадки не маю, просто від відповіді складається враження, ніби знак &quot;ĭ&quot; це взагалі помилка й він ніколи не використовується. Хотів коментарем виправити це враження. )" CreationDate="2017-03-08T10:46:33.800" UserId="49" />
  <row Id="2366" PostId="873" Score="1" Text="@KyryloYatsenko, чи вписуються в поняття «одрук» помилки друкарів, більші за пропустив літеру (наприклад: пропустив рядок, пропустив сторінку, не те джерело) — то окреме питання. Я, думаючи над [оцим](//ukrainian.stackexchange.com/q/682/4), спершу був думав, що «друкарська помилка», «одрук» і «друкарський чортик» — то різні речі, бо: «друкарська помилка» і «друкарський чортик» у широкому сенсі, мабуть, можуть позначати будь-яку помилку друкаря (навіть дуже значну), а «одрук» — це винятково «промазав мимо клавіші». Але потім засумнівався, здалося, що всі три можуть будь-яку помилку." CreationDate="2017-03-08T11:02:04.940" UserId="4" />
  <row Id="2682" PostId="874" Score="0" Text="@Artemix Здається що я шукала ось ці дві книжки:&#xA;&#xA;Береза Т. Гарна мова – одним словом: словник вишуканої української мови / Т. Береза. – Львів : Апріорі, 2015. – 420 с.&#xA;Береза Т. Слова, що нас збагачують: словник вишуканої української мови / Т. Береза. Львів : Апріорі, 2016. – 400 с.&#xA;&#xA;Здається у них адекватна лексика але як на мене занадто розтягнуте викладання матеріалу. Подивимось)" CreationDate="2017-03-14T19:59:57.337" UserId="544" />
  <row Id="2361" PostId="876" Score="0" Text="В правописі не вказано, що конкретно цей прикметник потрібно вживати із суфіксом -н(ий). Тому онлайнкоректор каже неправду." CreationDate="2017-03-08T08:18:10.553" UserId="22" />
  <row Id="2370" PostId="876" Score="0" Text="Орфографічні та орфоепічні словники пишуть _зворотний_, СУМ пише _зворотний_, які проблеми?" CreationDate="2017-03-08T12:52:17.463" UserId="66" />
  <row Id="2371" PostId="876" Score="1" Text="Проблеми в тому, що всі пишуть &quot;зворотній&quot;." CreationDate="2017-03-08T12:57:33.587" UserId="326" />
  <row Id="2374" PostId="876" Score="1" Text="@sashaeve, виходить — що м'які варіанти більш притаманні українській мові і вона поступово до них повертається — особливо в тих місцях, де немає прямого збігу з російськими словами — «зворотній», або навпаки треба від нього відмежуватися — «природній», «дружній»." CreationDate="2017-03-08T14:45:34.020" UserId="4" />
  <row Id="2377" PostId="881" Score="2" Text="Цікаво. А підтвердження цієї теорії хоч якісь є? Бо так більше схоже на жарт, якщо чесно." CreationDate="2017-03-08T16:32:15.273" UserId="4" />
  <row Id="2381" PostId="881" Score="1" Text="Єдина сторінка з таким самим означенням і без аргументації http://zkan.com.ua/sho/jaka-negativna-istorija-u-slova-tovarish.html" CreationDate="2017-03-08T18:34:49.770" UserId="69" />
  <row Id="2379" PostId="883" Score="0" Text="Дія, як на мене, тут якраз є. Просто недосказана: «була четвертою в десяти секундах після» = «*фінішувала* четвертою в десяти секундах після» (чи що там за контекстом). Але немає з.в., тому 21 і 22 не підходять." CreationDate="2017-03-08T17:20:02.683" UserId="4" />
  <row Id="2384" PostId="884" Score="2" Text="Можна б ще в інструментальному відмінку: *«десять**ма** секундами пізніше»*, але тоді скупчення двох числівників було б негарне. Думаю, саме це і спричинило ту форму, якою автор скористався." CreationDate="2017-03-09T04:39:39.157" UserId="8" />
  <row Id="2385" PostId="884" Score="0" Text="@bytebuster, «десятьма секундами пізніше за *Ім'ярек*»?" CreationDate="2017-03-09T05:15:10.197" UserId="4" />
  <row Id="2386" PostId="884" Score="2" Text="або *«ніж»* + називний — [тут з'ясовували](http://ukrainian.stackexchange.com/q/630/) порівняльні сполучники. Щоправда, так і нема відповіді… :)" CreationDate="2017-03-09T05:18:42.987" UserId="8" />
  <row Id="2383" PostId="886" Score="3" Text="+1, про _Хижа_ дуже класно. А ви знаєте, що Толстой насправді не Лев, а Льов, це через те, що в російській крапки над &lt;ё&gt; можна не ставити. ;)" CreationDate="2017-03-09T04:37:26.390" UserId="66" />
  <row Id="2387" PostId="886" Score="0" Text="@YellowSky, я в курсі. Але традиційно в російській передають його як Лев. Тому й в українську прийшло Лев. (До речі, не факт, що він Льов; його за життя і так, і так називали. Думаю, це теж саме, що, припустимо, про нашу сучасницю через 100 років будуть сперечатися, як її звали — Налаля чи Наталія чи Наталка.)" CreationDate="2017-03-09T05:20:19.727" UserId="4" />
  <row Id="2898" PostId="889" Score="1" Text="Авторе, будь ласка, уточніть запитання. Ять — це не звук, а літера. А звуки, які нею записувалися, могли бути різними — в один і той самий час на різних територіях, або навіть на одній території у різні часи" CreationDate="2017-03-21T20:16:34.720" UserId="8" />
  <row Id="2900" PostId="889" Score="0" Text="@bytebuster, про це й питання. Сучасні українці вимовляють *ѣ* здебільшого як *і*, сучасні росіяни як *є*, сучасні болгари як *я* або як росіяни. Коли остаточно сформувалася вимова літери *ѣ* українцями і що було до того." CreationDate="2017-03-21T20:30:21.617" UserId="4" />
  <row Id="2901" PostId="889" Score="0" Text="@Sasha, у тім-то й справа, що нема такого явища, як «вимова літери ѣ». Є явище — конвенція запису звуку `X` за допомогою символу `Y`." CreationDate="2017-03-21T20:36:22.527" UserId="8" />
  <row Id="2903" PostId="889" Score="4" Text="@bytebuster, не зрозумів." CreationDate="2017-03-21T20:38:27.413" UserId="4" />
  <row Id="2389" PostId="890" Score="0" Text="Може від слова &quot;баскак&quot;? Мовляв, не встиг врожай зібрати, як баскаки (збирачі податків) налетіли та все повідбирали..." CreationDate="2017-03-09T09:26:57.330" UserId="484" />
  <row Id="2390" PostId="890" Score="1" Text="Ви пропустили, там у тому ж Етим.словнику ще є *«баскали́читися»* — чинити опір, пручатися, а також *«баскали́ти»* — рватися, квапитися. Припускаю, що це і є відповіддю, але треба б поґуґлити ще пруфів." CreationDate="2017-03-09T09:50:40.260" UserId="8" />
  <row Id="2391" PostId="890" Score="0" Text="Цікава реакція на це слово гугл-перекладача: на рос.- резвый, на білорус. - жвавы, а на інші - щось пов'язане з &quot;басками&quot; (гадаю, іспанськими). Коли вказуєш, автоматичне визначення мови - визначає &quot;монгольська&quot;." CreationDate="2017-03-09T10:14:41.533" UserId="484" />
  <row Id="2394" PostId="891" Score="0" Text="Щодо Ґеорґ, то це варіант транслітерації цього імені українською. Але взагалі для української мови більш характерним є саме транскрибування іншомовних імен, тобто мало би бути Джьордж" CreationDate="2017-03-09T13:50:52.133" UserId="331" />
  <row Id="2396" PostId="891" Score="0" Text="Думаю що на більшу частину питань можна відповісти виходячи з того що видавництво &quot;Прометей&quot; працювало у Мюнхені, а звідси використання (швидше за все) Харківського правопису (Вікіпедія каже що саме його використовує діаспора https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81)." CreationDate="2017-03-09T14:44:08.380" UserId="69" />
  <row Id="2397" PostId="891" Score="0" Text="Щодо &quot;міту&quot; див. http://ukrainian.stackexchange.com/q/438/36" CreationDate="2017-03-09T14:45:45.937" UserId="36" />
  <row Id="2430" PostId="891" Score="0" Text="про совєтський тут висвітлюється, наприклад https://day.kyiv.ua/uk/blog/suspilstvo/radyanskiy-chi-sovietskiy-yake-slovo-vzhivati @Artemix якщо точніше, то видавництво працювало в Новому Ульмі, а не в Мюнхені;" CreationDate="2017-03-10T09:33:32.050" UserId="553" />
  <row Id="2399" PostId="893" Score="1" Text="А що цей термін означає? Значення збігається з описаним тут: http://stackoverflow.com/q/1805510/694852 ?" CreationDate="2017-03-09T15:26:50.490" UserId="69" />
  <row Id="2409" PostId="897" Score="1" Text="Can you please re-phrase the Q so that it didn't ask for an open-ended list? This is considered opinion-based at StackExchange." CreationDate="2017-03-09T21:06:30.167" UserId="8" />
  <row Id="2410" PostId="897" Score="0" Text="I bet, any ad-hoc joke of given kind may be easily reduced to suržek, and suržek is hell serious. You may try to apply English grammar to Ukrainian - it wouldn't look like real joke and you'll sound silly, but at least you'd try" CreationDate="2017-03-09T22:20:02.773" UserId="92" />
  <row Id="2412" PostId="898" Score="0" Text="Цікаво, що СУМ-11 наводить ті ж самі цитати з М. Вовчок в статті «[Абощо](http://sum.in.ua/s/aboshho)», але вже без ком." CreationDate="2017-03-09T22:41:53.423" UserId="4" />
  <row Id="2413" PostId="898" Score="0" Text="Хм, r2u правий — всі цитати зі статті «Абощо» із СУМ-11, окрім Степана Васильченка, насправді в старих виданнях писалися з комами (це показує пошук по гугл-книжках)." CreationDate="2017-03-09T22:44:59.737" UserId="4" />
  <row Id="2427" PostId="898" Score="1" Text="Я так розумію, r2u просто оцифрував і виклав &quot;Норми української літературної мови О. Синявський 1941&quot; (звідти ці цитати). Те, що було нормою в 1941 році зараз зовсім не обов'язково є нормою.&#xA;Аргумент про те, що якщо в правописі не згадано, то можна кому й не ставити цікавий, проте там є лише &quot;V. НАЙГОЛОВНІШІ ПРАВИЛА ПУНКТУАЦІЇ&quot;, тому не дуже переконливий...&#xA;Дякую за відповідь, але, сподіваюся, знайдеться щось більш чітке й офіційне )" CreationDate="2017-03-10T06:14:28.187" UserId="49" />
  <row Id="2478" PostId="898" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/55169/discussion-on-answer-by------)." CreationDate="2017-03-11T10:14:29.207" UserId="8" />
  <row Id="2429" PostId="899" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/55114/discussion-between-chizh-and-bytebuster)." CreationDate="2017-03-10T09:21:12.307" UserId="92" />
  <row Id="2425" PostId="900" Score="2" Text="Related: http://ukrainian.stackexchange.com/questions/467/" CreationDate="2017-03-10T04:51:23.007" UserId="8" />
  <row Id="2446" PostId="903" Score="0" Text="You may want to include into your answer the phrase *«моя твоя не розумій»*, too. [A simple googling](https://www.google.com/search?q=&quot;моя+твоя+не+розумій&quot;) yields 146 results." CreationDate="2017-03-10T20:22:03.177" UserId="8" />
  <row Id="4675" PostId="906" Score="1" Text="Я знав, що відшукаю міф про неіснування «говорити» і на цьому сайті :) Слово існує в українській мові, і якщо й слід уникати його, то тільки щоб дати собі можливість застосувати інші його синоніми, які «говорити» перекриває. Схожа історія і з «відкрити», «закрити», які також схильні замінювати собою купу інших слів." CreationDate="2017-09-30T20:58:24.063" UserId="1156" />
  <row Id="2434" PostId="909" Score="3" Text="Незрозуміло, чому на питання &quot;Яка кількість копійок?&quot; можна відповісті &quot;дві&quot; в даному випадку." CreationDate="2017-03-10T15:22:55.740" UserId="553" />
  <row Id="2435" PostId="909" Score="0" Text="Так, таке враження що &quot;Яка кількість&quot; перетворює копійки в монети :)" CreationDate="2017-03-10T15:27:08.017" UserId="69" />
  <row Id="2445" PostId="909" Score="0" Text="До обох попередніх коментарів: той, хто вивчає мову, може плутати ці поняття. Якби ви знали, скільки жартів-каламбурів існує у китайській стосовно слова 多少, і скільки помилок роблять учні… Тож не варто дивуватися таким запитанням." CreationDate="2017-03-10T20:15:53.813" UserId="8" />
  <row Id="2451" PostId="914" Score="3" Text="`післявчора` - то ж `сьогодні`, ніє?" CreationDate="2017-03-10T23:17:58.490" UserId="92" />
  <row Id="2543" PostId="914" Score="0" Text="На приблизну кількість результатів не можна орієнтуватися. Треба спробувати потрапити на останню сторінку результатів - тоді отримаєте реальну кількість. В мене вийшло &quot;Сторінка 20 з такої кількості результатів: 199 (0,50 сек.)&quot;." CreationDate="2017-03-12T21:48:27.190" UserId="69" />
  <row Id="8007" PostId="914" Score="1" Text="У повсякденному вжитку завжди чув і сам використовував позавчора." CreationDate="2018-11-13T11:01:46.163" UserId="243" />
  <row Id="2452" PostId="923" Score="2" Text="Ohh, that's interesting question. The fact is that O. Ponomariv [claims that it's Russianism and wrong](http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/frazeologiya#toc13) to say &quot;ти правий&quot; in meaning &quot;you are correct&quot;. Still, O. Ponomariv seems to be wrong here; it can be easily proven by finding usages of &quot;правий&quot; in classical Ukrainian literature; despite all my respect to Ponomariv, sometimes he acts as hyper-purist. So, IMHO, the practical difference appears that &quot;ти правий&quot;∈{&quot;you're right [correct]&quot;, &quot;you're right [not left]&quot;}, &quot;ти маєш рацію&quot;∈{&quot;you're correct&quot;, &quot;you have a radio set&quot;}." CreationDate="2017-03-11T01:18:05.153" UserId="4" />
  <row Id="2453" PostId="923" Score="0" Text="Although that opinion of O. Ponomariv is worth a separate Ukrainian discussion. Maybe I'm wrong in my claims that he acts as hyper-purist here." CreationDate="2017-03-11T01:18:12.750" UserId="4" />
  <row Id="2502" PostId="924" Score="2" Text="Будь ласка, дайте пряму відповідь на запитання: правильно говорити *післявчора* чи ні, й поясніть чому (з посиланнями на джерела)" CreationDate="2017-03-12T10:18:02.827" UserId="36" />
  <row Id="2458" PostId="929" Score="1" Text="You're asking for several terms at once. It would be better to split the question in several ones. [Here](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/79/) the question was about `forehand/backhand` only, and you may notice the size of possible research for finding a good translation *for a single term*. This question is asking for eight ones." CreationDate="2017-03-11T06:44:47.500" UserId="8" />
  <row Id="4968" PostId="929" Score="0" Text="Closed this old question as it apparently serves an example for other users to ask multiple questions at once." CreationDate="2017-10-30T19:39:05.287" UserId="8" />
  <row Id="2482" PostId="933" Score="0" Text="+1 за *родовий*. Мені самому одразу так здалось і без словника. Тобто функція для типів певного роду." CreationDate="2017-03-12T06:35:42.383" UserId="9" />
  <row Id="2486" PostId="933" Score="0" Text="«тип-рід» має на увазі якийсь особливий тип як-от [людина-павук](https://uk.wikipedia.org/wiki/Людина-павук), тобто людина, але ще й павук? Ні, я мав на увазі, що *рід* - це як в біології. Зараз оновлю свою відповідь." CreationDate="2017-03-12T08:25:46.903" UserId="9" />
  <row Id="2483" PostId="938" Score="0" Text="Які думки будуть стосовно: &quot;параметризована функція&quot;?" CreationDate="2017-03-12T07:56:42.590" UserId="116" />
  <row Id="2484" PostId="938" Score="2" Text="@OlexandrMatviienko річ у тім, що аргументи, що ми передаємо, це ж теж параметри, тобто є параметри типи і параметри значення, отже навіть не generic функція може буде параметризованою." CreationDate="2017-03-12T08:03:44.543" UserId="9" />
  <row Id="2489" PostId="938" Score="1" Text="@Sasha Бувають родові ознаки чи родові помістя, а от виявляється є ще родові функції, тобто функції для саме цього роду. [Генеративні органи](https://uk.wikipedia.org/wiki/Генеративні_органи):)" CreationDate="2017-03-12T08:43:52.323" UserId="9" />
  <row Id="2491" PostId="938" Score="0" Text="@Sasha ну це завжди так, одні крокодили на північ,а інші червоні. Класифікації можуть бути різними, як-от програмісти за мовою програмування і програмісти за напрямком (бд, веб, графіка)." CreationDate="2017-03-12T08:49:31.557" UserId="9" />
  <row Id="2494" PostId="938" Score="0" Text="@Sasha *функція-рід* означає одразу і *фукнцію*, і *рід*, як-от *людина-павук*, а у нас функція для певного роду типів." CreationDate="2017-03-12T08:53:00.967" UserId="9" />
  <row Id="2495" PostId="938" Score="0" Text="@Sasha, сама по собі функцію нічого не генерує, правда ж? Це компілятор генерує. І може не в усіх мовах відбувається генерація додаткового примірника - інстанціювання." CreationDate="2017-03-12T08:55:34.670" UserId="9" />
  <row Id="2499" PostId="938" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/55204/discussion-between-sasha-and-yola)." CreationDate="2017-03-12T09:00:32.197" UserId="4" />
  <row Id="2503" PostId="992" Score="2" Text="*Це завдання - суцільне розчарування*" CreationDate="2017-03-12T13:36:23.663" UserId="9" />
  <row Id="2507" PostId="994" Score="0" Text="Перший варіант насправді нелогічний, бо в українській мові немає літери «се» — лише «ес». (Хоча, можливо, є правило, що предписує його вимовляти саме так на початку абревіатури — а, можливо, воно є в російській мові.) Також, до речі, «ша», а не «ше» — тоді вже «ес-ша-а»." CreationDate="2017-03-12T16:39:54.690" UserId="4" />
  <row Id="2508" PostId="994" Score="0" Text="@Sasha  слушне зауваження. Навіть не задумувався над цим. Здається,  я не один такий. [Алла Мазур говорить](https://youtu.be/ZMdY6vjjznY?t=16s)" CreationDate="2017-03-12T16:48:56.437" UserId="36" />
  <row Id="2509" PostId="994" Score="0" Text="Ну, «се-ше-а» точно говорите не один Ви. [В росіян це взагалі майже норма](http://new.gramota.ru/spravka/letters/60-rubric-91)." CreationDate="2017-03-12T17:03:43.420" UserId="4" />
  <row Id="2528" PostId="994" Score="3" Text="«Есшаá» ніяк неможливо людей змусити говорити, так само, як і «еферéн», я пробував." CreationDate="2017-03-12T18:53:22.657" UserId="66" />
  <row Id="2550" PostId="995" Score="0" Text="А як вам нейтральний варіант **&quot;визначив мій день&quot;**?" CreationDate="2017-03-12T21:57:42.617" UserId="435" />
  <row Id="2552" PostId="995" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, а воно десь вживається? Бачу [всього 4 трапляння](//www.google.com/search?q=%22визначило+мій+день%22+OR+%22визначити+мій+день%22), з них лише 1 — точно в тому сенсі, 2 — точно не в тому і ще 1 — незрозуміло." CreationDate="2017-03-12T22:07:05.967" UserId="4" />
  <row Id="2555" PostId="995" Score="1" Text="@Sasha, думаю, ви погодитеся що, вочевидь, hardly possible підібрати єдино правильний і вже широко вживаний варіант для таких нових вкраплень з інших мов. Ба більше, в оригіналі цей вираз теж має кілька значень, і автора запитання, наскільки я зрозуміла, цікавить не головне , а саме у відповідному контексті, в якому почав уживатися не так давно і переважно в молодіжному середовищі. Як на мене, **&quot;визначити день&quot;** - найбільш нейтральний варіант, на відміну від **&quot;аж світ вгору піднявся&quot;**, чи **&quot;приколоти&quot;**, або **&quot;замолодити&quot;**. Хоча розумію,що це виключно моє суб'єктивне відчуття." CreationDate="2017-03-12T22:17:41.653" UserId="435" />
  <row Id="2560" PostId="995" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, ну, чесно: «аж світ вгору піднявся» мені зрозуміло, що значить. (Хоча, «Обама підняв мені світ угору» — вже не факт.) «Приколов», «відколов», «відмочив» — теж (хоч, може, це й росіянізми). («Замолодив» я до сьогодні не знав.) «Визначив мій день» — мені незрозуміло. Але це моє суб'єктивне сприйняття. Можете спробувати оформити як відповідь, принамні [одне трапляння](//ok.ru/ukrplaycast/topic/66050497926429) є." CreationDate="2017-03-12T22:36:05.790" UserId="4" />
  <row Id="2562" PostId="995" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, ну, чому ж, цікавий варіант. Я б запостив, врешті й «пруф» є. Хоча, як знаєте, звісно." CreationDate="2017-03-12T22:51:00.837" UserId="4" />
  <row Id="3039" PostId="995" Score="1" Text="Є ще російський фразеологізм «скрасить день», може чимось допоможе в пошуку." CreationDate="2017-03-29T17:46:14.067" UserId="585" />
  <row Id="3041" PostId="995" Score="1" Text="Фраза _визначити день_, поки не можу привести приклади, мені здається, надає дещо інший відтинок, як би мовити, щось визначальне: дещо серйозне, ба, навіть неминуче. Наприклад: _Смерть визначила мій день_. Отже, _визначати день_ — день, який якось впливає на життя, погляд чи щось кшталт цього." CreationDate="2017-03-29T18:06:34.793" UserId="585" />
  <row Id="3076" PostId="995" Score="0" Text="@Follower, якому відповідає англійський «[brighten up the day](http://idioms.thefreedictionary.com/brighten+up+the+day)»." CreationDate="2017-03-31T19:13:29.237" UserId="4" />
  <row Id="2510" PostId="996" Score="1" Text="Можна ж ще сказати _приколов_, _замолодив_. ))" CreationDate="2017-03-12T17:16:13.193" UserId="66" />
  <row Id="2511" PostId="996" Score="0" Text="А яке значення слова _приколоти_? [Словник сленгу](http://shron.chtyvo.org.ua/Pyrkalo_Svitlana/Pershyi_slovnyk_ukrainskoho_molodizhnoho_slenhu.pdf) каже, що _приколотися_ - означає захопитися чимось." CreationDate="2017-03-12T17:21:46.657" UserId="352" />
  <row Id="2520" PostId="996" Score="0" Text="Будь ласка, сформулюйте остаточний варіянт. &quot;*Обама підняв мені світ вгору*&quot;?" CreationDate="2017-03-12T18:20:09.950" UserId="36" />
  <row Id="2521" PostId="996" Score="0" Text="Ні, краще _&quot;Обама підняв мій світ угору&quot;_." CreationDate="2017-03-12T18:21:25.550" UserId="352" />
  <row Id="2526" PostId="996" Score="0" Text="@user2513149 - _Приколоти_ – це насмішити, підняти настрій, «Обама мене сьогодні приколов», _прикольний_ – класний, смішний." CreationDate="2017-03-12T18:50:52.590" UserId="66" />
  <row Id="2527" PostId="996" Score="0" Text="@YellowSky, взагалі в мене «світ угору піднявся» більше асоціюється зі *щастям*, а «замолодив» і «приколов» — з *гумором*. «Зробив мій день» теж спочатку з гумором асоціювалося, але, подивившись приклади в питанні, бачу, що вони якраз про щастя. Але було б добре, якби Ви окрему відповідь про «[замолодив](http://slovopedia.org.ua/57/53399/374512.html)» і «приколов» написали. (Бо це теж значення «make someone's day», хоч приклади наведені й не про це значення.)" CreationDate="2017-03-12T18:52:34.040" UserId="4" />
  <row Id="2515" PostId="997" Score="1" Text="Тут я у разі використання &quot;хоча&quot; додав би ще й &quot;б&quot;: &quot;користувач хоча б зможе&quot;. Може тут для милозвучності &quot;б&quot; прибрано, щоб не було &quot;хоч б зможе&quot;?" CreationDate="2017-03-12T18:05:42.583" UserId="69" />
  <row Id="2518" PostId="997" Score="0" Text="@Artemix, так, я теж про це думав. Що повний варіант: «хоч би зможе» / «хоча б[и] зможе». Тим не менш — укорочений варіант (без «б[и]») сприймається лише з «хоч». Чому? Чи обидва вкорочені варіанти неправильні?" CreationDate="2017-03-12T18:10:47.830" UserId="4" />
  <row Id="2524" PostId="997" Score="0" Text="@обставинниковийТранспозитор, насправді, було б краще, якби Ви показали, що «хоча» (без «б[и]») справді не вживається (чи вживається значно рідше, ніж «хоч») у ролі видільної частки в українській мові. Бо ті сайти — то таке, навіть у наведеній цитаті містять одрук, не кажучи вже про те, що вони прямо цього не стверджують, а просто не наводять у переліку — не обов'язково повному (вони й «хоча б**и**» там не наводять, хоч воно [вживається](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=%22хоча+би%22)). Але — все одно дякую :). Тож я поки що не приймаю (раптом хтось детальніше) — але плюсую." CreationDate="2017-03-12T18:42:44.303" UserId="4" />
  <row Id="2513" PostId="998" Score="0" Text="Бусел і «Перун» відомі видянням сумнозвісного [ВТССУМ](//uk.wikipedia.org/wiki/Великий_тлумачний_словник_сучасної_української_мови), які дехто сприймає як плагіат СУМ-11 низької якості. (Хоча, по-моєму, вони перебільшують — при оформленні ВТССУМ все ж було виконано великий обсяг роботи — але таке сприйняття їхньої роботи існує, і, можливо, якась доля правди в ньому і є.)" CreationDate="2017-03-12T18:01:45.563" UserId="4" />
  <row Id="2516" PostId="998" Score="0" Text="Щодо «от-кутюр» у словнику 2008 — цікаво. Може — це й справді нова норма (наприклад, в рос. змінилося — і наші навздогін), а може — просто помилка в словнику. Цікаво, як співвідноситься авторитетність словників Мазніченка (2000) і Шевченка (2008)." CreationDate="2017-03-12T18:06:22.357" UserId="4" />
  <row Id="2531" PostId="999" Score="0" Text="Наскільки я пам'ятаю - без прогаликів пишуться абревіатури, а ініціали - це не абревіатури. Так мені колись пояснювали." CreationDate="2017-03-12T19:35:16.410" UserId="69" />
  <row Id="2532" PostId="999" Score="1" Text="Обговорення на уа-мова: http://ua-mova.livejournal.com/1223099.html, правила Вікіпедії: https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9E%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82%D1%83" CreationDate="2017-03-12T19:38:00.103" UserId="69" />
  <row Id="2568" PostId="999" Score="1" Text="@Sasha  начебто, й загальновідомий факт, але я чомусь примудряюся натрапити на виняток ([наприклад](http://www.library.univ.kiev.ua/ukr/elcat/new/detail.php3?doc_id=1378111))" CreationDate="2017-03-13T08:15:16.923" UserId="36" />
  <row Id="2569" PostId="999" Score="0" Text="@NashBridges А чого дивуватися, якщо у книжці, де знайшли документальне підтвердження норми (&quot;Довідник художнього і технічного редакторів&quot; [пдф](http://www.marsel.ru/files/Gilenson.pdf)) на обкладинці її порушено? Переклад мій: &quot;Скорочення повинні бути відокремлені від чисел чи слів, які їх стосуються, на напівкегельну. Так само повинні бути розділені між собою і від фамілії ініціали. У журнальних, газетних, інформаційних виданнях і виданнях оперативної поліграфії допустимі відбивки міжсловним пробілом&quot;." CreationDate="2017-03-13T08:47:52.500" UserId="69" />
  <row Id="2581" PostId="999" Score="0" Text="@NashBridges, ну, вони там насправді і лапки «&quot;» замість апострофа «’» ставлять. Тож це виглядає більш схоже на внутрішній стандарт оформлення електронних описів документів (у бібліотеці ім. М. Максимовича) (сформований так через якісь технічні причини — або через незнання кращих альтернатив тими, хто приймав це рішення) — ніж на оформлення «для людей». Ну, але я не кажу, що винятків не існує — їх дофіга." CreationDate="2017-03-13T12:28:12.107" UserId="4" />
  <row Id="2587" PostId="999" Score="0" Text="@Artemix, я все ж заперечу, що цей PDF більше виглядає схожим на *оцифрування* довідника, ніж на *точний скан* (там, здається, немає графічного шару) чи на *першоджерело* (у 1972/1988 не було формату PDF). Тобто сам довідник, можливо, мав пристойне оформлення, а це вже похибки того, хто робив оцифрування (*третьої особи*). В тому ж правописі в ел. і пап. варіантах відрізняєтся постановка прогалків («гр.␣//␣Іваненко» vs «гр.//␣Іваненко») — не кажучи вже про лапки й інше." CreationDate="2017-03-13T14:04:52.563" UserId="4" />
  <row Id="2529" PostId="1000" Score="0" Text="Взагалі-то в питанні було «**разом з позначенням місця**» — тобто лише про друге значення слова «жити» з СУМ-11." CreationDate="2017-03-12T19:00:09.850" UserId="4" />
  <row Id="2553" PostId="1003" Score="1" Text="Насправді, англійське &quot;lower case&quot; означає &quot;набірна каса з малими літерами&quot; (що використовувалася у докомп'ютерну епоху у друкарнях), тобто походження &quot;регістр&quot; від друкарської машинки не повинно вважатися чимось поганим. [Переклад поліграфічних термінів із словом case](http://www.multitran.ru/c/m.exe?a=3&amp;&amp;s=case&amp;sc=104&amp;l1=1&amp;l2=2)" CreationDate="2017-03-12T22:07:18.213" UserId="69" />
  <row Id="2556" PostId="1003" Score="0" Text="@Artemix, я не про те, що воно походить від друкарської машинки, а про те, що воно позначає **всю множину літер** (друкарської машинки, клавіатури тощо), а не **підвид-за-розміром однієї літери**. Можливо, англійське *case* оригінально мало те саме значення, але, тим не менше, зараз англійське *case* закріпилося в тому числі в застосуванні до однієї літери. Наскільки правильно вживати регістр у застосуванні до однієї літери — питання відкрите (в словниках такого значення нема, інших доказів я теж не бачу)." CreationDate="2017-03-12T22:18:51.017" UserId="4" />
  <row Id="2558" PostId="1003" Score="0" Text="@Artemix, це не важливо, які інші значення має слово *case*. Воно закріпилося як «each of the two forms, capital or minuscule». (Можливо, цьому сприяли загальні значення *case*, такі як «випадок», «трапляння», «зразок», а не лише «коробка» — я не знаю.)" CreationDate="2017-03-12T22:23:26.490" UserId="4" />
  <row Id="2559" PostId="1003" Score="0" Text="@Artemix, «верблюжий регістр» — трішки не те. По-перше, це сталий вираз (без слова «верблюжий», «регістр» не факт, що не втрачає такий відтінок значення). По-друге, це трішки інший відтінок значення — це стиль написання тексту в цілому (а не підвид однієї літери — хоча можна вважати це гіперонімом). По-третє, це професіональний сленґ, а я шукаю, за можливості, нейтральне слово (сполучення)." CreationDate="2017-03-12T22:28:18.317" UserId="4" />
  <row Id="2565" PostId="1003" Score="0" Text="@Sasha, якщо ви шукаєте нейтральний іменник, то мені здається, підходить **положення**, відповідно **верхнє положення**, **нижнє положення**. І мені дуже дивно, що воно не використовується, а використовується натомість &quot;регістр&quot;. Адже, наприклад [Multitran](http://www.multitran.ru/c/m.exe?l1=1&amp;l2=2&amp;s=case) першим значенняим *case* дає саме **положение**. А одне із значень, причому перше, **положення** в [СУМ](http://sum.in.ua/s/polozhennja) - 1. Місцезнаходження кого-, чого-небудь у просторі." CreationDate="2017-03-13T00:44:46.350" UserId="435" />
  <row Id="2566" PostId="1003" Score="0" Text="@Sasha Наскільки я пам'ятаю, *положення* використовується в аналогічному контексті для напрямку тексту (вертикальний/горизонтальний). Тому незрозуміло, чому його не можна використовувати також замість *регістру*. Напевно, тому що всі вже звикли й недоцільно замінювати усталений й широковживаний термін?" CreationDate="2017-03-13T00:45:07.613" UserId="435" />
  <row Id="2567" PostId="1003" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, це зовсім не те. Може в контексті друкарських машинок і підійде, але я шукаю загальне слово. «Верхнє положення літери „і“ виглядає схоже на нижнє положення літери „L“.» «Японські ієрогліфи не мають положень.» «Літера „Г“ має два положення, які майже не відрізняються між собою.» Щось не те…" CreationDate="2017-03-13T02:23:06.437" UserId="4" />
  <row Id="2605" PostId="1003" Score="0" Text="З прикметниками &quot;великий/малий&quot; добре б звучало слово, яке позначало б розмір (габарити), проте важко підібрати щось однозначне, бо &quot;розмір&quot; вже  вживається в іншому значенні" CreationDate="2017-03-13T16:53:10.600" UserId="116" />
  <row Id="2606" PostId="1003" Score="0" Text="@OlexandrMatviienko, власне, необов'язково «великий»/«малий», можна й «верхній»/«нижній», «заглавний»/«рядковий» тощо. Головне іменник. Ну, в принципі, [варіант Jack](//ukrainian.stackexchange.com/a/1038/4) прийнятний." CreationDate="2017-03-13T16:57:24.083" UserId="4" />
  <row Id="2571" PostId="1004" Score="2" Text="Як щодо «заїдає» або «глючить»?" CreationDate="2017-03-13T10:09:50.550" UserId="66" />
  <row Id="2572" PostId="1006" Score="0" Text="Чи є мольфар русинським словом?" CreationDate="2017-03-13T10:21:06.553" UserId="69" />
  <row Id="2574" PostId="1006" Score="1" Text="@Artemix - Словник русинсько-руськый (Русинско-русский словарь) [2007, Керча И.] містить слова _молфа, молфарь, молфити_, а Русинсько-Украйинсько-Руський и Русско-Украинско-Русинский словарь [2007, Поп Д.] не містить жодного з них." CreationDate="2017-03-13T11:28:15.123" UserId="66" />
  <row Id="2575" PostId="1006" Score="0" Text="Цікаво, а могло воно від заміни в/ф з'явитися? Тоді буде &quot;молва&quot;, &quot;молвар&quot;, &quot;молвити&quot; - тобто походити від слова &quot;говорити&quot;, а там вже і до &quot;заговорів&quot; недалеко (так само як &quot;врач&quot; від &quot;врати&quot; і т. і.)." CreationDate="2017-03-13T11:33:51.723" UserId="69" />
  <row Id="2576" PostId="1006" Score="0" Text="У цій статті (в журналі &quot;Проблеми слов'янознавства&quot; [пдф](http://www.nbuv.gov.ua/old_jrn/Soc_Gum/ps/2007_56/019.pdf)) правда пишуть що зв'язок існує, але у протилежний бік - у бойків на основі мольфара-чаклуна сформувалося слово мольфар-брехун: &quot;за другою із цих моделей&#xA;сформовані українські бойківське мольфар – “брехун”, “ошуканець” від мольфар –&#xA;“знахар”, “чарівник” [КА]&quot;" CreationDate="2017-03-13T11:50:02.020" UserId="69" />
  <row Id="2579" PostId="1006" Score="0" Text="@Artemix - Обидва ці русинські словники містять іще слова _малфа_ «мавпа», та _малфовати_ «кривлятися, мавпувати». Може вони якось пов’язані із словом «молфар»?" CreationDate="2017-03-13T12:21:51.510" UserId="66" />
  <row Id="2537" PostId="1007" Score="3" Text="Для практичного вжитку, рекомендується у HTML-based редакторах вживати макрос `&amp;nbsp;`, а у повнофункціональних текстових редакторах — `Shift+Space` або іншу комбінацію клавіш, яку варто запам'ятати." CreationDate="2017-03-12T21:33:22.753" UserId="8" />
  <row Id="2540" PostId="1007" Score="1" Text="@bytebuster, так, звісно. Але воно не всюди працює. Наприклад, тут у коментарях: не лише `&amp;nbsp;` не спрацьовує — а й явним чином поставлені нерозривні пробіли замінюються на звичайні. Але в запитаннях/відповідях `&amp;nbsp;` працює (візуалізується як нерозривний пробіл) — може, комусь це буде корисно." CreationDate="2017-03-12T21:38:32.173" UserId="4" />
  <row Id="2545" PostId="1007" Score="1" Text="@bytebuster, чесно — не вважаю. По-моєму, це окрема велика тема. (У ворді, наприклад, не Shift+Space, AFAIK; плюс воно не копіюється в буфер обміну з Firefox — відповідно, через copy/paste губиться; плюс ще 100500 нюансів.) Але можу прибрати свої коментарі, щоб Ваш єдиний перший було краще видно користувачам — раптом, комусь знадобиться." CreationDate="2017-03-12T21:53:20.567" UserId="4" />
  <row Id="2871" PostId="1012" Score="1" Text="Thanks for your answer, it's very helpful. Is it that obsolete though? Would people understand me if I said &quot;мені не залежить на грошах?&quot;. Is it the right way to say it? Is genitive &quot;місцевий&quot; here cause of the preposition &quot;на&quot; or do I get it wrong?" CreationDate="2017-03-21T10:01:57.997" UserId="240" />
  <row Id="2872" PostId="1012" Score="1" Text="@P.Vovk, &quot;*Is it that obsolete though?*&quot; To be honest, I do not know. I've never heard such construction before and it seems to occur rarely in literature; on the other hand, modern authors use it too — so it may be a gap in my education rather than a real obsoleteness. &quot;*Is genitive &quot;місцевий&quot; here cause of the preposition &quot;на&quot;[…]?*&quot; Sorry, I don't understand." CreationDate="2017-03-21T10:53:12.953" UserId="4" />
  <row Id="2873" PostId="1012" Score="0" Text="thanks, I'll try using it here and there and see if it works, I like the way it sounds. Oh, I've mixed it up, sorry, you've written everything right. I've confused the upper and the lower explanations." CreationDate="2017-03-21T10:55:22.493" UserId="240" />
  <row Id="2589" PostId="1034" Score="0" Text="Ще додам, що [тут](http://ru-typography.livejournal.com/54480.html?thread=183504#t183504) (цитуючи «Справочник технолога-полиграфиста. Часть 1. Наборные процессы» М. В. Шульмейстера та Г. А. Таля — Москва, «Книга», 1981) пишуть, що оптимальною міжслівною шпацією для тексту вважається півкегельна. Тобто «напівкегельну шпацію» можна вважати «звичайним» за шириною прогалком." CreationDate="2017-03-13T14:14:20.733" UserId="4" />
  <row Id="2592" PostId="1034" Score="0" Text="Наскільки я зрозумів, звичайний прогалок трохи розтягується або звужується в залежності від кількості слів у рядку (щоб рядок займав ширину колонки), а відділяти ініціали треба &quot;нерозтяжними&quot; прогалками. Але то технічні деталі для спеціалістів." CreationDate="2017-03-13T14:33:15.750" UserId="69" />
  <row Id="2597" PostId="1034" Score="0" Text="Можливо, Ви праві, але: (1) при «рваному» правому краї (flush left), який зараз набуває популярності, це неактуально; (2) мені не віриться, що при звуженні звичайних відступів (менше за 0,5) відступи між ініціалами мають бути *ширшими* за звичайні, інтуїція підзказує, що вони мають бути *не ширшими* за інші, відповідно, те, що при «фіксованому» правому краї (justified) вони, на відміну від інших прогалків, мусять мати фіксовану ширину, викликає сумніви." CreationDate="2017-03-13T16:09:45.763" UserId="4" />
  <row Id="2598" PostId="1034" Score="1" Text="В будь-якому разі то вже для спеціалістів нюанси." CreationDate="2017-03-13T16:18:54.590" UserId="69" />
  <row Id="2595" PostId="1036" Score="2" Text="Частково це питання вже обговорено тут http://ukrainian.stackexchange.com/q/343/36" CreationDate="2017-03-13T16:01:21.763" UserId="36" />
  <row Id="2609" PostId="1036" Score="0" Text="Чи не варто це розбити на два окремі питання: одне — про те, чи була якась різниця в семантиці -енко, -ко, -ук/юк, -чук (здається, саме походження їх, як зменшувальних, [вже встановили](//ukrainian.stackexchange.com/a/344/4)), а друге — чи бували -ва, -вна, -ич, -ів похідними не від імен, а від інших прізвищ? Якщо я правильно Вас зрозумів, і нічого не пропустив. Чи це якимсь чином пов'язані два питання?" CreationDate="2017-03-13T18:51:28.533" UserId="4" />
  <row Id="2594" PostId="1038" Score="0" Text="Дуже добре! Щось таке й очікував. Шкода, що «начертання»/«(на)креслення»/«написання» мають багато змістів (тобто під ними можуть матися на увазі й звичайний/напівжирний/курсив, а не «велика»/«мала») — але ідеального нічого не буває." CreationDate="2017-03-13T16:01:04.653" UserId="4" />
  <row Id="2600" PostId="1039" Score="2" Text="Розділення на додаток та обставину застаріле. Фактично і той, і той є частинами присудку, the verb phrase. Реально виокремити можна лише іменники в знахідному відмінку без прийменника – це прямі додатки. Непрямі додатки від обставин відрізнити проблематично." CreationDate="2017-03-13T16:22:42.037" UserId="66" />
  <row Id="2601" PostId="1039" Score="0" Text="@YellowSky, джерело і що саме придумали на заміну? (Те, що за семантикою вони є частинами присудка, й так зрозуміло. Але ж оці частини присудка мають якусь класифікацію?)" CreationDate="2017-03-13T16:25:28.400" UserId="4" />
  <row Id="2602" PostId="1039" Score="1" Text="Sorry, but I'm not qualified enough to answer those questions. Read a modern book on syntax, that's all. The most advanced modern syntax theory is called &quot;[X-bar theory](https://en.wikipedia.org/wiki/X-bar_theory)&quot;." CreationDate="2017-03-13T16:30:07.457" UserId="66" />
  <row Id="2604" PostId="1039" Score="0" Text="@YellowSky, I supposed you can advice some simple readings about the replacement (if it's really a replacement and is widely adopted). OK, I'll try to read about X-bar theory (though I'm not sure whether it's a fully drop-in replacement or no). Anyway, the question &quot;what does classic theory think about it?&quot; (especially &quot;local Ukrainian linguistics&quot;, as it can differ from the Russian or from the world-wide one) remains." CreationDate="2017-03-13T16:41:11.273" UserId="4" />
  <row Id="2614" PostId="1041" Score="3" Text="[Очевидні варіанти](https://translate.google.com/#en/uk/junk%20food) дивилися? Якщо вони не підходять, то — чим?" CreationDate="2017-03-13T20:50:04.880" UserId="8" />
  <row Id="2643" PostId="1041" Score="0" Text="@bytebuster GoogleTranslate це робот, От коли лінгвісти наповнять ту базу перекладів - тоді можна й приводити як приклад." CreationDate="2017-03-14T09:21:49.990" UserId="701" />
  <row Id="2645" PostId="1041" Score="1" Text="Під очевидними варіантами мається на увазі [make your own search prior to asking](http://ukrainian.stackexchange.com/help/how-to-ask). Зовсім не обов'язково, щоб це був Google Translate." CreationDate="2017-03-14T09:31:35.370" UserId="8" />
  <row Id="2644" PostId="1042" Score="1" Text="Я б додав +50 якби міг за термін *гіперонім* ))" CreationDate="2017-03-14T09:27:04.060" UserId="701" />
  <row Id="8985" PostId="1042" Score="0" Text="Також можна перекладати як &quot;фастфуд&quot;. Це іншомовне слово дуже добре закріпилося в українській і є абсолютним еквівалентом слова `junk food`." CreationDate="2019-07-03T14:21:07.053" UserId="2097" />
  <row Id="8986" PostId="1042" Score="0" Text="@improbable, я в кінці про це сказав; тільки я не думаю, що є абсолютним еквівалентом." CreationDate="2019-07-03T17:05:28.993" UserId="4" />
  <row Id="9024" PostId="1042" Score="0" Text="@Sasha Коли я проходив курси англійської мови, ми читали статтю із воркбука, котра називалася &quot;Junk Food&quot; і там якраз вся сторінка була в їжі з Mcdonalds, Burger King etc. Тоді ми перекладали це слово саме так. Погоджуюся, це не фаст-фуд в 100% випадках, але, зазвичай, це те, що мають на увазі нейтів спікери, коли використовують це слово. Залишилося придумати або знайти український аналог слова `фаст-фуд` =В" CreationDate="2019-07-12T10:32:07.557" UserId="2097" />
  <row Id="2616" PostId="1043" Score="0" Text="@bytebuster, навіть [так](//uk.wiktionary.org/wiki/schreiben)." CreationDate="2017-03-13T23:06:08.217" UserId="4" />
  <row Id="2617" PostId="1043" Score="1" Text="@Sasha ба більше http://sum.in.ua/s/shkrjabaty (3. перех., перен., зневажл.)" CreationDate="2017-03-13T23:29:44.433" UserId="92" />
  <row Id="2619" PostId="1043" Score="0" Text="@chizh, хм, ніколи б не подумав, що «шкрябати» споріднене зі «schreiben» — але, мабуть, Ви праві." CreationDate="2017-03-13T23:44:28.813" UserId="4" />
  <row Id="2620" PostId="1043" Score="0" Text="@Sasha за етимологію сказати нічого не можу, тут треба обережно, бо на &quot;скрябати&quot; ґуґл видає творчість фоменка, але звучання і зміст співпадають. можливо, це пізніший вплив германських мов на українську" CreationDate="2017-03-13T23:48:58.700" UserId="92" />
  <row Id="2621" PostId="1043" Score="0" Text="@chizh, якраз у звучанні і змісті мені бачиться мало спільного. (чи я чогось не знаю, і німці раніше вимовляли його як «скр…»/«шкр…»?) я якраз думав, Ви про етимологію «шкрябати»." CreationDate="2017-03-13T23:53:32.813" UserId="4" />
  <row Id="2622" PostId="1043" Score="2" Text="я з [цим словом](https://en.wiktionary.org/wiki/schrijven) знайомий з іншої германської мови. походить від латинського [scribo](https://en.wiktionary.org/wiki/scribo#Latin) а те від *skreybʰ. [тут](http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom5.pdf#page=284) подано спільнокореневе походження від *skreybʰ для скребти. [тут](http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom6.pdf#page=435) шкребти-шкрябати подається як спільнокорінне до скребти. да і посуті процес письма _від руки_ - це нашкрябання символів по поверхні" CreationDate="2017-03-14T00:11:19.637" UserId="92" />
  <row Id="2618" PostId="1044" Score="0" Text="А мені подобається :). Хоча в моїй підсвідомості викликає когнітивний дисонанс сполука слова «пустий» з тим, що насправді містить **калорії** (тобто виконує основне призначення їжі) — але ж часи змінилися, питання «дотягнути до завтра» вже не стоїть, і тепер правильна їжа має не лише забезпечувати енергією на короткий період часу, а й дозволяти бути здоровим у довгій перспективі. Не робить цього ⇒ пуста. А «їдло» підкреслює ставлення людей. +1." CreationDate="2017-03-13T23:37:37.957" UserId="4" />
  <row Id="2624" PostId="1044" Score="1" Text="Реклама &quot;Фрузі&quot;, яка теж вживала *їдло*, була пізніше за &quot;Альфа&quot;." CreationDate="2017-03-14T08:04:46.170" UserId="36" />
  <row Id="2707" PostId="1044" Score="2" Text="+1 за їдло. Пусте, порожнє чи шкідливе - то вже друге питання :)" CreationDate="2017-03-15T12:19:10.543" UserId="69" />
  <row Id="2623" PostId="1046" Score="0" Text="I think, there is no such thing that would be used **exclusively** with vocative case. For example, such word as *пані*, which can be used as title (*пані Валентино, …*), simply means something like &quot;lady&quot; and can be used in non-vocative cases (*I saw a pretty lady in the restaurant hall*) — i.e. it's more like &quot;lady&quot; or German &quot;Frau&quot; than like &quot;ma'am&quot;. (Additional problem with Ukrainian titles is that their usage highly depends on region and social group.)" CreationDate="2017-03-14T05:42:28.873" UserId="4" />
  <row Id="2703" PostId="1049" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/55406/discussion-between-artemix-and-sasha)." CreationDate="2017-03-15T10:31:49.320" UserId="69" />
  <row Id="2647" PostId="1050" Score="0" Text="Цікаво. А який зв'язок із «клясти» у значенні «лаяти»? І ще, не дуже зрозуміло, яким чином `-клят-` і `-клин-` є спорідненими." CreationDate="2017-03-14T11:19:48.150" UserId="8" />
  <row Id="2651" PostId="1050" Score="0" Text="@bytebuster: (1) Див. «заклинати 4». (2) Див. статтю Фасмера." CreationDate="2017-03-14T11:32:59.537" UserId="4" />
  <row Id="2656" PostId="1051" Score="2" Text="Ukrainian SE — не перекладацький сервіс. Взагалі вважається добрим, коли Ви показуєте, що саме Ви зробили для самостійного вирішення проблеми — але справа навіть не в цьому. Вам слід пояснити, **що саме мається на увазі** під «dispatch signature». Бо інтерпретація чужомовних текстів/термінів, на жаль, за межами предметної області UkrSE. Тобто, якщо Ви **розумієте**, що мається на увазі під «dispatch signature» — але не знаєте, який найкращий український еквівалент цього терміну, — ласкаво просимо (але, будь ласка, поясність спочатку іншим, щоби їм було простіше підібрати еквівалент)." CreationDate="2017-03-14T12:49:11.583" UserId="4" />
  <row Id="2658" PostId="1051" Score="5" Text="Якщо ж Ви **не розумієте**, що таке «dispatch signature», — то це не до нас — це, можливо, до EnglishSE або взагалі не до SE. Ми не займаємося допомогою в розборі іноземних текстів — Ви маєте вже розуміти зміст; але ми з радістю допоможемо, якщо Ви не знаєте, як *зрозумілий Вам зміст найкраще передати українською*. **Відчуваєте різницю?**" CreationDate="2017-03-14T12:55:01.287" UserId="4" />
  <row Id="2670" PostId="1051" Score="0" Text="@Sasha &#xA;Дякую за наведену нижче відповідь. Стосовно чому я це написав - зробити переклад лобовою транслітерацією типу &quot;signature&quot; в &quot;сигнатуру&quot; можно без проблем. я б сюди й не писав. А от знайти український відповідник, який нормально описує явище нормальною мовою - оце якраз й проблема. А писати непотріб на кшталт &quot;імплементація&quot; замість &quot;впровадження, застосування&quot; вважаю неправильним." CreationDate="2017-03-14T16:55:54.653" UserId="278" />
  <row Id="2671" PostId="1051" Score="0" Text="@Sasha&#xA;я усвідомлюю, що технічну українську можливо треба ще унормовувати. можли треба викидати &quot;переклад&quot; у вигляді транслітерації, бо це почасти спотворює розуміння." CreationDate="2017-03-14T17:00:03.240" UserId="278" />
  <row Id="2672" PostId="1051" Score="5" Text="Я вище зовсім не про те писав. А про те, що Ви анітрошечки не спростили людям завдання, написавши (дослівно): «як перекласти „dispatch signature“? вивчаю матеріали тут.» Вам треба було пояснити: «От є термін „dispatch signature“, він позначає теє, теє і теє. Як його краще передати українською, щоби &lt;таким-то умовам задовольнити&gt;?» Бо створюється враження, що Ви самі не знаєте, що таке «dispatch signature», і хочете, щоби Вам пояснили, а не шукаєте український відповідник. Ну [ось](//ukrainian.stackexchange.com/q/1003/4) хоча б приклад." CreationDate="2017-03-14T17:24:16.247" UserId="4" />
  <row Id="2681" PostId="1051" Score="0" Text="@ Sasha&#xA;дякую за коментар та за приклад. справді треба було додати ще посилання на джерела де я дивився.  а то вставив лише посилання на джерело." CreationDate="2017-03-14T19:26:19.973" UserId="278" />
  <row Id="2684" PostId="1051" Score="0" Text="Вам у першу чергу треба було додати **пояснення**, що таке «dispatch signature» (щоби спростити роботу іншим і розширити аудиторію до тих, хто не пам'ятає без підказки, що це таке — але корисні думки надати може). І Ви ще можете його додати (**edit**) — бо я бачу, що Вас мінусують і мінусують." CreationDate="2017-03-14T21:01:02.170" UserId="4" />
  <row Id="2659" PostId="1053" Score="0" Text="А чим *«хитрик»* зі «Словотвору» не сподобався? Та і в газетах з давніх-давен були рубрики на зразок «маленькі хитрощі»." CreationDate="2017-03-14T13:28:11.243" UserId="8" />
  <row Id="2660" PostId="1053" Score="2" Text="@bytebuster [СУМ](http://sum.in.ua/s/khytryk) каже, що це те ж саме, що й *хитрун*, тобто характеристика людини. Маємо новотвір-омонім." CreationDate="2017-03-14T13:34:39.697" UserId="435" />
  <row Id="2666" PostId="1053" Score="1" Text="На словотворі найбільш популярний переклад - &quot;лазівка&quot;. http://sum.in.ua/s/lazivka. СУМ каже, що це:  &quot;Хитрий, спритний прийом для виходу з певного, звичайно неприємного, скрутного становища.&quot; Перша частина речення відповідає сутності терміну якнайкраще, мені так здається." CreationDate="2017-03-14T14:37:46.477" UserId="240" />
  <row Id="2668" PostId="1053" Score="2" Text="@P.Vovk, хоч абсолютно суб'єктивно, але мені *лазівка* дуже схоже на кальку від російського *лазейка* (щось на кшталт *зупинівка*). Окрім того, друга частина визначення на СУМ зазначає, що зазвичай стосується неприємних, скрутних ситуацій. Що ж до лайфхаку, то не завжди така конотація. Власне, і *маленькі хитрощі*, як зазначив bytebuster, непоганий варіант, але з огляду на сучасні реалії, як і *господарочці на замітку* тощо, не охоплює найширшого спектру контекстів, у якому вживається lifehack. А ще ж хотілося, щоб було одним словом, а не виразом. Як погана свекруха: &quot;Не знаю як, та не так&quot;:)" CreationDate="2017-03-14T14:53:04.660" UserId="435" />
  <row Id="2673" PostId="1053" Score="1" Text="Не схоже що &quot;Словник неологізмів&quot; може допомогти - він дає тільки означення, але не переклади. Гугл дозволяє шукати в книзі, тільки він не знаходить ані hack, ані lifehack, ані life-hack." CreationDate="2017-03-14T17:32:35.740" UserId="69" />
  <row Id="2674" PostId="1053" Score="0" Text="@Artemix, я теж про це подумала, бо якийсь гібридний словник: нібито й двомовний, а нібито й тлумачний. Проте, там через крапку з комою можуть бути додані варіанти. Непогано було б подивитися, що там пропонують." CreationDate="2017-03-14T18:16:43.787" UserId="435" />
  <row Id="2676" PostId="1053" Score="0" Text="Моя прабабуся, хоч і по маминій лінії, а все про мого тата казала &quot;от же метикуватий&quot; за його вміння знаходити нестандартні рішення з будь-якого питання, і не тільки щодо господарства. І мене так і тягне утворити іменниковий відповідник до lifehack саме від [МЕТИКУВА́ТИЙ](http://sum.in.ua/s/metykuvatyj), [МЕТИКО́ВАНИЙ](http://sum.in.ua/s/metykovanyj), та щось мені наразі не вдається &quot;зметикувати&quot; :)" CreationDate="2017-03-14T18:28:46.273" UserId="435" />
  <row Id="2678" PostId="1053" Score="0" Text="@Artemix, може, й немає. Дякую за підказку." CreationDate="2017-03-14T18:39:23.453" UserId="435" />
  <row Id="2679" PostId="1053" Score="1" Text="Google Translate при перекладі на російську дає єдиний варіант «ухищрение», який у словниках на R2U має [ось такі відповідники](http://r2u.org.ua/s?w=ухищрение&amp;scope=rus&amp;dicts=all) — це Ви «метикуванням» нагадали." CreationDate="2017-03-14T18:48:18.553" UserId="4" />
  <row Id="2680" PostId="1053" Score="1" Text="@Sasha, так-так, щось близьке до *метикування*. Біда в тім, що *метикування* - це більше процес, недоконана дія, тоді як *lifehack* - це вже &quot;оформлений&quot; результат метикування, так би мовити. І от з цим проблема)" CreationDate="2017-03-14T18:55:45.090" UserId="435" />
  <row Id="2698" PostId="1053" Score="0" Text="Я зхитрував і взяв слова з тексту вашого питання, де наголоси були. Є така інструкція: http://www.slovomania.ru/dnevnik/2007/08/11/how-to-use-stress-sign/ і є обговорення тут: http://russian.stackexchange.com/q/1690/551" CreationDate="2017-03-15T08:51:09.970" UserId="69" />
  <row Id="2749" PostId="1053" Score="0" Text="Що ж, більшість відповідей і коментарів свідчить, що словники ще не додали бодай якогось із варіантів, що зустрічаються. У мене власних є два, але обидва навіть для мене далекі від ідеалу. 1. **Зметиківка** - притягнуте за вуха від *зметикувати*. Недоліки: Кострубате за звучанням, як і *лазівка*. Не очевидний зв'язок із lifehack. 2. **Мудринка** - новотвір від *мудрість+хитринка* - навіяно *хитринкою* від Андрій Бандура. Недоліки: Етимологія зрозуміла, напевне, лиш автору. Слушне також зауваження Oleg, що при виборі не слід забувати про зв'язок з відповідниками *лайфгакер*, *лайфгакінг*." CreationDate="2017-03-16T09:02:37.043" UserId="435" />
  <row Id="2751" PostId="1053" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, &#xA;Оксано, а чи потрібен нам цей термін з його сімейством (лайфгакер, лайфгакінг...)? Це ж не науковий термін. Гадаю, що може бути і **мудринка** і **мудрагелин(к)а** )))" CreationDate="2017-03-16T09:46:32.233" UserId="484" />
  <row Id="2752" PostId="1053" Score="0" Text="@Oleg, не впевнена, що потрібен із сімейством, принаймні, наразі. Але є припущення, що згодом це питання виникне." CreationDate="2017-03-16T09:55:23.613" UserId="435" />
  <row Id="2669" PostId="1054" Score="3" Text="Що ж, зв'язок «невеличка хитрість» з «lifehack» у Вас не підтверджується виданими словниками (я так розумію, саме про це Oksana Gubrenko просила в останньому реченні). Тим не менше мені подобається Ваш варінт, я теж думав про схожий («Англійсько-*російський* сучасний словник» (2012) на academic.ru дає переклад «[маленькая хитрость](http://top_english.academic.ru/48093/lifehack)», і якби він був виданий, то це можна було б вважати доведенням — але невідомо, чи він колись видавався)." CreationDate="2017-03-14T16:35:17.763" UserId="4" />
  <row Id="2677" PostId="1054" Score="0" Text="@Sasha, погоджуюсь, непоганий варіант, перегукується із запропонованим bytebuster. Мене дивує, що варіантів насправді не так вже й мало, але словники не дають єдиного якогось. А тим часом експансія запозичення все відчутніша." CreationDate="2017-03-14T18:36:29.240" UserId="435" />
  <row Id="2689" PostId="1054" Score="0" Text="В українській мові наявні суфікси для зменшення предмету, явища чи процесу, тому замість невеличка хитрість краще звучатиме ХИТРИНКА. Українські словники це слово містять. Щоправда в англо-українських не надибав на нього." CreationDate="2017-03-15T04:57:44.600" UserId="299" />
  <row Id="2690" PostId="1054" Score="1" Text="@АндрійБандура, СУМ подає тільки одне значення [ХИТРИ́НКА](http://sum.in.ua/s/khytrynka) - &quot;деяка хитрість, кмітливість, лукавство в кого-небудь, у чиємусь характері&quot;. Тобто, це риса характеру людини. А це, погодьтесь, трошки інше, аніж lifehack." CreationDate="2017-03-15T08:25:12.127" UserId="435" />
  <row Id="2710" PostId="1054" Score="0" Text="@АндрійБандура, було б непогане слово для lifehack. Але Oksana Gubrenko права — окрім значення «риса характеру» інших застосувань я не знайшов." CreationDate="2017-03-15T14:38:27.910" UserId="4" />
  <row Id="2683" PostId="1055" Score="0" Text="Але ж 5-й клас! Вам не видається, що в 5-му класі можуть трішки спрощено лінгвістику вчити (як і інші дисципліни)? Тим більше, що в підручнику: «Я  зрозумів:  усе  залежить  від  конкретного  змісту,  закладеного  в реченні.» Тобто не сказано, що кожна така штука в кожному реченні є одночасно і додатком, і обставиною, а сказано, що саме «з-за лісу» (без указання контексту) може бути і тим, і тим — а далі вирішує контекст. І як же він вирішує? Але дякую!" CreationDate="2017-03-14T20:56:39.333" UserId="4" />
  <row Id="2685" PostId="1055" Score="0" Text="@Sasha Так ліпше? :) http://osvita-center.com.ua/catalog/11-klas/yushchuk-i-p-praktikum-z-pravopisu-i-gramatiki-ukrainskoy-movi-posibnik-isbn-978-617-656-160-6-/" CreationDate="2017-03-14T21:09:59.877" UserId="49" />
  <row Id="2686" PostId="1055" Score="0" Text="@Sasha Трохи більш серйозно: у каталозі цей підручник там є від 5 до 11 класу (у всіх класах). З опису: &quot;Посібник може бути використаний учителем для організації індивідуальної та групової роботи як на уроках, так і вдома, а також для самостійної роботи учнів старших класів, **абітурієнтів, студентів.**&quot;. Далі, там чітко написано: питання: &quot;Я  розбираю  речення: 'З-за  лісу  місяць випливає' і  ніяк не  можу визначити, 'з-за лісу' - обставина місця чи додаток?&quot; і відповідь: &quot;І обставина, і додаток. Усе залежить від того, як поставиш питання.&quot; Тобто і те, і інше одночасно... (далі буде)" CreationDate="2017-03-14T21:17:50.867" UserId="49" />
  <row Id="2687" PostId="1055" Score="0" Text="@Sasha Як на мене, прочитати варшу версію не виходить - питають же про конкретне речення. І написано &quot;залежить від того, як поставиш питання&quot;, а не &quot;залежить від конкретного речення&quot;. Не переконав? :)" CreationDate="2017-03-14T21:19:13.720" UserId="49" />
  <row Id="2688" PostId="1055" Score="0" Text="Ну так там далі написано: «Але мені здається, що *з-за лісу* тут більше обставина, ніж додаток.» І далі: «Я  зрозумів:  усе  залежить  від  конкретного  змісту,  закладеного  в реченні.» Хоча, може, я й переборщив. Але все одно ж це *шкільний* підручник. (Хоча, може, я просто під свою версію підігнати намагаюсь. Або надто звик до математичних дисциплін, де кожен наступний рік навчання — нові відкриття і вточнення, тому те, що у школі казали, не є критерієм істини.)" CreationDate="2017-03-14T21:37:55.953" UserId="4" />
  <row Id="2691" PostId="1056" Score="0" Text="Дякую за відповідь. Перший варіант (*лазівка*) зазначав P.Vovk у коментарі до запитання. Там же я висловила свою думку стосовно цього. А щодо *викрутні* не могли б ви дати, будь ласка, посилання на СУМ, бо я не знайшла такого слова там. Зауваження по сучасних словниках, напевне, слушне, цю думку висловлювали майже всі, хто долучився до коментування цього питання." CreationDate="2017-03-15T08:31:21.603" UserId="435" />
  <row Id="2692" PostId="1056" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, коментарі не читав))&#xA;http://sum.in.ua/s/vykrutenj" CreationDate="2017-03-15T08:37:09.947" UserId="484" />
  <row Id="2727" PostId="1056" Score="0" Text="коментарі все ж раджу читати)" CreationDate="2017-03-15T20:03:31.960" UserId="435" />
  <row Id="11664" PostId="1056" Score="0" Text="Lifehack - це два слова. Для точнішого перекладу важливо також вказувати і значення другого слова Життя. Тобто лазівка в житті. Бо втрачаєте частину перекладу." CreationDate="2021-06-28T09:20:47.150" UserId="2864" />
  <row Id="2705" PostId="1057" Score="1" Text="Давно шукаю вдалий відповідник, але досі не знайшов" CreationDate="2017-03-15T10:45:28.593" UserId="484" />
  <row Id="2711" PostId="1057" Score="0" Text="Насправді, ми проґавили час, коли FAQ був модним у американців, щоби спробувати ввести у вжиток власне скорочення, а тепер вони й самі відходять від використання цього терміну. До прикладу, Airbnb, Uber, Github — всі вони мають посилання &quot;Help&quot; і розділ із такою назвою." CreationDate="2017-03-15T14:57:28.300" UserId="36" />
  <row Id="2953" PostId="1057" Score="0" Text="ЧиШо?&#xA;ЯкДе?&#xA;КудиШо? Мені здається саме так це має звучати нашою." CreationDate="2017-03-19T13:36:32.117" UserId="878" />
  <row Id="2713" PostId="1058" Score="0" Text="So, the question is, in what situation should one use which word, correct? (it is not very clearly stated)" CreationDate="2017-03-15T15:24:57.947" UserId="8" />
  <row Id="2714" PostId="1058" Score="0" Text="@bytebuster it's 1. Which one to use in which situation? 2. Juxtaposition of the first two of them and the last one. If there is such. &#xA;Therefore, the main question is &quot;where to use each of them?&quot;, and the complementary question is &quot;should I use the last one at all if I want to speak proper Ukrainian?&quot;" CreationDate="2017-03-15T15:27:35.603" UserId="240" />
  <row Id="7027" PostId="1058" Score="0" Text="See also: [«УХВАЛИТИ ЧИ ПРИЙНЯТИ ЗАКОН?»](/q/4309) (Ukr.)." CreationDate="2018-06-06T08:29:08.413" UserId="4" />
  <row Id="7029" PostId="1058" Score="0" Text="@Sasha я наче вже розібрався, що там всі ці варіанти в різних випадках можна використовувати, але руки не доходять зробити хорошу відповідь." CreationDate="2018-06-06T09:29:19.190" UserId="240" />
  <row Id="2726" PostId="1059" Score="1" Text="Спробую пояснити, що мене так непокоїть у *хитринці* і подібних варіантах. І сама *хитринка*, і *хитрощі*, і весь синонімічний ряд має певний негативний семантичний відтінок, як на мене. Це як товариш Бендер, який знав &quot;чотириста *відносно чесних* способів&quot;. А lifehack все ж охоплює і чесні способи, &quot;що дозволяють з найменшими зусиллями вирішити життєве або побутове завдання&quot;, тобто розумом, кмітливістю, винахідливістю, а не тільки хитрощами. Розумієте, про що я?" CreationDate="2017-03-15T20:00:29.027" UserId="435" />
  <row Id="2736" PostId="1059" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, можна заперечити, що більшість із нас не є носіями англійської і тому не бачать *негативних конотацій* у слові *&quot;hack&quot;*." CreationDate="2017-03-16T00:42:48.470" UserId="8" />
  <row Id="2739" PostId="1059" Score="0" Text="Мені спало на думку слово „кмітлинка“. Негативних відтінків воно не має. Щоправда, у словниках ніби теж відсутнє. Але  знайшов, на диво, розробку одного уроку в інтернеті. Ось відповідне речення „4 зупинка. Зупинка-кмітлинка. В усі часи гострий розум, кмітливість, винахідливість допомагали людям. Перевіримо наскільки кмітливі ви. “ А це саме посилання -&#xA; http://slavbibl4.at.ua/publ/podorozh_do_krajini_chomuchljandiji/1-1-0-8" CreationDate="2017-03-16T04:55:54.577" UserId="299" />
  <row Id="2741" PostId="1059" Score="0" Text="@bytebuster, можу тільки частково прийняти зауваження. Саме по собі hack може й має якісь негативні конотоації. Та я мала на увазі, що вкупі lifehack охоплює ширший спектр конотацій, в тому числі й позитивні, на відімну від слів синонімічного ряду до *хитрощі*. Чому я казала, що мені ваш варіант *маленькі хитрощі* подобається? Тому що *маленькі* ніби дещо пом'якшує негативну семантику. За браком однослівного варіанту наразі *маленькі хитрощі* мені найбільше до вподоби." CreationDate="2017-03-16T05:34:35.147" UserId="435" />
  <row Id="2750" PostId="1059" Score="0" Text="@АндрійБандура, *кмітлинка* цікавий варіант, але, як на мене, дещо дитячий, що потенційно звужує сферу його застосування. Можливо, це тільки моє враження." CreationDate="2017-03-16T09:12:18.280" UserId="435" />
  <row Id="2729" PostId="1061" Score="0" Text="Дякую за посилання на СУМ. Завдяки йому довідався, що слово &quot;підхожий&quot; все ж таки є в словнику, має потрібні значення і є найбільш придатним до моєї ситуації!" CreationDate="2017-03-15T20:22:37.647" UserId="857" />
  <row Id="2731" PostId="1061" Score="0" Text="Деякі [словники](//uk.worldwidedictionary.org/підходящий) все таки вважають «підходящий» розмовним, хоча в авторитетних я поки що такої позначки біля цього слова не бачив." CreationDate="2017-03-15T21:06:27.257" UserId="4" />
  <row Id="2728" PostId="1062" Score="4" Text="Не думаю, що це можна назвати калькою. Це просто іншомовне слово чи суржик" CreationDate="2017-03-15T20:09:00.680" UserId="584" />
  <row Id="2744" PostId="1062" Score="0" Text="Так кажуть *реб'ята* чи *рєбята*? Бо якщо друге, тоді дійсно суржик, як вірно завважив @maccstax" CreationDate="2017-03-16T08:12:33.870" UserId="36" />
  <row Id="2745" PostId="1062" Score="0" Text="Я чув _рєбята_. Чи є хороший україномовний аналог?" CreationDate="2017-03-16T08:19:31.300" UserId="352" />
  <row Id="2747" PostId="1062" Score="1" Text="Якщо до змішаної групи, то тут проблема, вдалого сучасного відповідника важко знайти.&#xA;Братчики, друзі, товариші - залежить від контексту." CreationDate="2017-03-16T08:51:04.903" UserId="484" />
  <row Id="2758" PostId="1062" Score="3" Text="панство, товариство, якщо зовсім неформально то чуваки" CreationDate="2017-03-16T13:12:06.917" UserId="553" />
  <row Id="2761" PostId="1062" Score="0" Text="Related, nearly duplicate of: http://ukrainian.stackexchange.com/questions/231/" CreationDate="2017-03-16T14:23:45.043" UserId="8" />
  <row Id="2766" PostId="1062" Score="0" Text="@bytebuster  тут все ж **до молодих**. Не уявляю, щоб я до групи 15-річних звертався як *панове*." CreationDate="2017-03-16T22:15:47.613" UserId="36" />
  <row Id="2770" PostId="1062" Score="0" Text="напевно це будет **хлопці**" CreationDate="2017-03-17T08:41:53.570" UserId="723" />
  <row Id="2783" PostId="1062" Score="0" Text="@KonstantinOkhotnick, мова йде про *змішану* групу людей." CreationDate="2017-03-17T14:48:30.760" UserId="352" />
  <row Id="2904" PostId="1062" Score="0" Text="@user2513149 *Друзі*, менш формально - *друзяки*. Як варіант." CreationDate="2017-03-22T08:24:01.607" UserId="435" />
  <row Id="2735" PostId="1063" Score="1" Text="Думаю, що усі слова, що містяться у цій відповіді, не підходять, бо вони розмовні, а автор прямо написав, що йдеться про офіційний сайт ЄДРПОУ (Єдиного *Державного Реєстру*…)" CreationDate="2017-03-16T00:28:53.777" UserId="8" />
  <row Id="2740" PostId="1063" Score="0" Text="@bytebuster, не впевнений, що мова йдеться про офіційний сайт ЄДРПОУ. Автор лише написав, що пошук відбувається за ЄДРПОУ. Чи сайт комерційний, чи державний, чи інший — на 100% не відомо." CreationDate="2017-03-16T05:04:10.777" UserId="4" />
  <row Id="2742" PostId="1063" Score="0" Text="Сайт комерційний, але стиль мови офіційний." CreationDate="2017-03-16T07:30:57.073" UserId="857" />
  <row Id="2756" PostId="1063" Score="0" Text="Ну, оскільки в питанні зараз не зазначено, що лише офіційні, а у відповіді є попередження «не зовсім нормативні» (і пояснення чому), то я все ж поки не буду прибирати. Раптом знадобиться іншому читачу. Тим більше, що з часу видання СУМ-11 минуло 36–46 років і деякі (хоч і, мабуть, менш авторитетні за СУМ) словники дають [деякі](http://e2u.org.ua/s?w=догідний&amp;dicts=5&amp;main_only=on) з цих слів без усіляких поміт і «Мова. ДНК нації рекомендує [деякі](//ukr-mova.in.ua/blog/yak-pereklastu-ukrayinskoyu-podxodyashhuj) з них замість нормативного у СУМ «підходящий»." CreationDate="2017-03-16T12:06:11.943" UserId="4" />
  <row Id="12426" PostId="1063" Score="0" Text="@BeBraveBeLikeUkraine &quot;нагідний&quot; не розмовне." CreationDate="2022-09-20T13:49:43.960" UserId="538" />
  <row Id="4713" PostId="1066" Score="3" Text="Дієприкметникофобія — хвороба, від якої треба лікуватися насправді. Нічого, крім окремої думки окремих мовознавців-пуристів, за нею не стоїть." CreationDate="2017-10-04T13:55:56.000" UserId="1156" />
  <row Id="4714" PostId="1066" Score="1" Text="Хоча, з іншого боку, «підходящий», ймовірно, було запозичено з російської (закономірний український дієприкметник — підхо́дячий). «Підхожий», попри підтвердженість джерелами, слово маловживане, не пасує стилістично до технічного тексту. Як на мене, «придатний» чи «відповідний» (залежно від контексту) — оптимальний варіант." CreationDate="2017-10-04T14:02:34.827" UserId="1156" />
  <row Id="2768" PostId="1067" Score="4" Text="Це те саме. Проте «надпис» у мовленні зустрічається набагато рідше, якщо, звісно, не в жіночому роді :-) Можна пофантазувати, що префікс «над-» несе якийсь особливий зміст, але я не знайшов підтверджень цьому. Хоча результатом «надписування» буде саме «надпис», та це штучна побудова." CreationDate="2017-03-17T02:06:32.487" UserId="244" />
  <row Id="2952" PostId="1067" Score="1" Text="@Ukurainajin там дійсно є підтвердження, в етимології цих слів, що префікси в них відповідно означають «над» – це над чимось  і «на» – на чомусь, але не знайшов жодних результатів, що ці слова мають означати щось дійсно різне. В тих слов'янських мовах, для яких я знайшов означення для цих слів, здається, що «надпис» є таким собі або неповним або застарілим синонімом до слова «напис» (крім хорватської)." CreationDate="2017-03-24T18:16:09.100" UserId="222" />
  <row Id="2955" PostId="1067" Score="1" Text="Суб'єктивно для мене «надпис над заголовком» і «напис над заголовком», «надпис на монеті» і «напис на монеті» — одне й те саме, хоча я віддав би перевагу слову «напис». Але «надпис назви міста» спершу виглядає  кострубато у порівнянні з «напис назви міста». Хоча це можна пояснити незвичкою: після тривалого пошуку на цю тему, де постійно доводилося стикатися із словом «надпис», я настільки звик до нього, що вже не бачу різниці між ним і словом «напис» в останньому прикладі." CreationDate="2017-03-24T18:23:56.957" UserId="222" />
  <row Id="12733" PostId="1068" Score="0" Text="а якщо фото цифрове? також світлина доречно?" CreationDate="2023-05-07T13:02:49.883" UserId="5552" />
  <row Id="2772" PostId="1070" Score="2" Text="Не дуже зрозуміло, з яких причин ми маємо використовувати російську, а не іншу мову, для зразка." CreationDate="2017-03-17T09:27:18.197" UserId="8" />
  <row Id="2781" PostId="1070" Score="0" Text="@bytebuster, на захист Konstantin Okhotnick: я думаю, він звернувся до російської тому, що вона в даному випадку дозволяє дослівно  перекласта англійську дослівно (слово в слово) передати «frequently asked questions» — і при цьому є зрозуміла багатьом." CreationDate="2017-03-17T13:53:25.903" UserId="4" />
  <row Id="2782" PostId="1070" Score="1" Text="Хоча взагалі, не дуже гарно відповідати на запитання, поставлені англійською, з використанням української мови, або навпаки — на запитання, написані українською, з використанням англійської мови. Бо той, хто ставить питання (якоюсь мовою), не завжди добре розуміє інші. А якщо він розуміє, цим питанням може потім зацікавитися той, хто не розуміє — тож у цілому краще (хоч і не критично) відповідати на питання мовою самого питання (якщо Ви можете). Це вже до Konstantin Okhotnick." CreationDate="2017-03-17T13:57:14.837" UserId="4" />
  <row Id="2784" PostId="1070" Score="4" Text="Але взагалі я поставив цій відповіді +1. Бо просто вона пропонує гарний варіант: &quot;Поширені запитання&quot; — доречність і очевидність якого, думаю, ні в кого не викликає сумнівів." CreationDate="2017-03-17T15:01:44.977" UserId="4" />
  <row Id="9471" PostId="1070" Score="1" Text="Залишилося невисвітленим, яку саме *абревіатуру* використовувати. ПоЗа/ПЗ?" CreationDate="2019-10-16T02:05:43.747" UserId="129" />
  <row Id="2771" PostId="1071" Score="2" Text="Це запитання передбачає відповідь у вигляді списку, що тягне суб'єктивні відповіді. Та і сама тематика досить широка. Думаю, це запитання варто розбити на кілька менших за розміром, але answerable і більш об'єктивних." CreationDate="2017-03-17T09:25:25.817" UserId="8" />
  <row Id="2776" PostId="1071" Score="0" Text="@bytebuster, з одного боку так — а з іншого, такий список не буде великим, тобто наврядчи це too broad. А як Ви маєте на увазі розбити на кілька менших за розміром, але answerable і більш об'єктивних?" CreationDate="2017-03-17T11:45:42.763" UserId="4" />
  <row Id="2778" PostId="1071" Score="0" Text="Хм… До речі, зараз зрозумів, що відповіддю на питання, мабуть, буде «**більшість** (адже українська є нащадком равньоруської і наслідує велику частину лексики, граматики тощо)». Можливо, Ви мали на увазі риси, що є зараз специфічними для української (тобто не збереглися в більшості, чи принаймні в частині, інших нащадків давньоруської (або й такі, що й в українській до кінця не збереглися, а залишилися лише рудименти (як от двоїна)))?" CreationDate="2017-03-17T12:41:51.303" UserId="4" />
  <row Id="2779" PostId="1071" Score="0" Text="@Sasha,&#xA;Не знаю, щодо більшості.&#xA;Тоді спочатку треба визначитися з терміном **Давньоруська мова**, я так називаю писемну мову Русі, але ж в основі сучасної мови лежить живе мовлення." CreationDate="2017-03-17T13:17:31.550" UserId="484" />
  <row Id="2780" PostId="1071" Score="0" Text="@Oleg, добре, може, я не правий. Просто мені інтуїтивно здалося, що формально питання вимагає перерахувати все, що спільне з писемною мовою Русі (а це величезний пласт лексики й граматики, хоч розмовна й відрізняється від писемної) — а Вас при цьому цікавить лише те, що в давноруської спільне **лише** саме з українською (якщо воно спільне і з російською/білоруською — то нецікаво). Але, може, я помилився, і Вас цікавить справді все." CreationDate="2017-03-17T13:23:33.943" UserId="4" />
  <row Id="2777" PostId="1072" Score="1" Text="На &quot;знайоммося&quot; трохи більше [результатів](https://www.google.com.ua/search?q=%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BC%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%8F&amp;ie=utf-8&amp;oe=utf-8&amp;client=firefox-b-ab&amp;gfe_rd=cr&amp;ei=TtDLWJpj76_zB-LJnrAF#tbs=li:1&amp;q=%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BC%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%8F&amp;*). Подейкують, що українська мова тяжіє до відкритих складів - варто шукати з &quot;ся&quot;." CreationDate="2017-03-17T12:06:18.860" UserId="49" />
  <row Id="2830" PostId="1072" Score="1" Text="@Sasha, ось знайшла ще тут: [WorldwideDictionary.org](https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F). **Наказовий спосіб: 1 особа - знайо́ммося, знайо́ммось.** Втім, це, напевно, таке ж джерело, як і &quot;народні словники&quot;." CreationDate="2017-03-20T13:54:50.527" UserId="435" />
  <row Id="2799" PostId="1073" Score="0" Text="ну, тоді вже краще **ЧаЗ**. Бо питання, то трохи [інше](https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/zapitannya-y-pitannya)." CreationDate="2017-03-18T20:08:55.883" UserId="9" />
  <row Id="2800" PostId="1073" Score="0" Text="@Yola, AFAIK, «питання» є гіперонімом до «запитання». Тобто майже в кожному контексті замість «запитання» можна підставити «питання» (хоч це буде менш точно, але припустимо), а навпаки — ні. Крім того, це ж не я придумав, я лише зацитував, що Microsoft і KDE використовують." CreationDate="2017-03-18T22:13:44.280" UserId="4" />
  <row Id="5068" PostId="1073" Score="1" Text="Мені подобається ЧаП (Часті Питання). Q&amp;A (запитання та відповіді) - це окремий термін." CreationDate="2017-11-11T19:53:28.177" UserId="1188" />
  <row Id="2787" PostId="1074" Score="1" Text="Тобто є повністю літературний еквіватент — «нумо знайомитись». Це добре. Але все ж цікаво, наскільки «знайоммось» нормативний." CreationDate="2017-03-17T16:01:50.990" UserId="4" />
  <row Id="4689" PostId="1074" Score="1" Text="Зауважу, частка «нумо» стилістично маркована й передає дещо інший відтінок, тому механічна заміна наказової форми на «нумо» може бути небажаною. Порівняйте: «намалюймо дві квіточки» та «нумо малювати дві квіточки»." CreationDate="2017-10-02T16:51:28.240" UserId="1156" />
  <row Id="2798" PostId="1079" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Будь ласка, завжди обґрунтовуйте ваші відповіді. [Ось корисний допис](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/questions/5/), який розповідає, які запитання і відповіді ми вважаємо якісними, а які — ні." CreationDate="2017-03-18T16:20:41.740" UserId="8" />
  <row Id="2851" PostId="1079" Score="0" Text="@Sasha, признаюсь, мені й на думку не спало шукати статистично-цифрове підтвердження в цьому випадку, настільки &quot;надпис&quot; мені &quot;не звучить&quot; українським словом. Втім, Ваше люб'язне доповнення підтверджує невелику вживаність, хоча результат у гугл-книжках мене трохи дивує, mova.info (~3%) найближче до очікуваного, цікаво було б порівняти субстрати, але я за це не візьмусь, даруйте." CreationDate="2017-03-20T22:42:06.340" UserId="865" />
  <row Id="2852" PostId="1079" Score="0" Text="@Sasha, так, сприйняття природне-неприродне - суб'єктивне, хоч я б чекав, що переважна більшість мовців матимуть таке ж саме відчуття...Так чи інакше, відносно мала вживаність опосередковано свідчить на користь меншої природності для більшості мовців, ні? ;) &#xA;На мою думку сучасний мовець в теперішній, доволі русифікованій, Україні вживатиме &quot;наДпис&quot; тільки помилково, через вплив відповідного російського слова &quot;надпись&quot; яке може бути більше &quot;на слуху&quot;." CreationDate="2017-03-20T22:46:46.327" UserId="865" />
  <row Id="2801" PostId="1080" Score="0" Text="Взагалі-то, за Вашим посиланням Пономарів якраз пише: «Тож її навряд чи треба міняти на ЗША.» Тобто він вважає, що *США* **не треба** міняти на *ЗША*. Але, принаймні, Ваше посилання доводить, що хтось має таку думку («читач Станіслав»)." CreationDate="2017-03-18T22:19:51.010" UserId="4" />
  <row Id="2802" PostId="1080" Score="0" Text="Окрім того, навіть якщо писати *ЗША* — Ви не пояснюєте, як це вимовляти ([зеша́] чи [зе́-ше́-а́] чи [зе́-ша́-а́] чи [зиша́] чи [сша́]). Слово *ЗША* вимовити, як є, складно, бо в українській мові дзвінкі перед глухими зазвичай оглушуються (*розшитий* → [росши́тиᵉй]). Тож з вимовою повертаємося до початкового запитання." CreationDate="2017-03-18T22:27:16.640" UserId="4" />
  <row Id="2803" PostId="1080" Score="0" Text="Тож Ваша відповідь, незважаючи на корисну інформацію про інші варіанти абревіатури (хоч їх і не застосовують на офіційному рівні), на жаль, не є відповіддю на запитання." CreationDate="2017-03-18T22:40:24.347" UserId="4" />
  <row Id="2806" PostId="1080" Score="0" Text="Насправді мені теж не зрозуміло, чому *Сполучені* стоїть у назві держави. Адже вся Земля так чи інакше сполучена, якимось рейсами." CreationDate="2017-03-19T05:10:04.087" UserId="9" />
  <row Id="2810" PostId="1080" Score="2" Text="@Sasha Якраз навпаки. В українській мові лише в рідкісних випадках дзвінкі перед глухими оглушуються (а саме в префіксах &quot;роз&quot;, &quot;без&quot;, &quot;з&quot; і ще декілька винятків: &quot;легко&quot;, &quot;вогко&quot;, &quot;нігті&quot;, &quot;кігті&quot;, &quot;дігтяр&quot;).  Наприклад, у слові &quot;казка&quot; має вимовлятися саме &quot;з&quot;. Навіть більше, глухі перед дзвінкими одзвінчуються: &quot;боротьба&quot; [бород'ба́] є загальновідомим прикладом.&#xA;Існує [низка асиміляцій](https://uk.wikipedia.org/wiki/Асиміляція_(мовознавство)), через які &quot;розшитий&quot; вимовляється як [рожши́тий] чи [рош:и́тий] (щодо иᵉ - точно поза темою). Вимова [росши́тиᵉй] ненормативна." CreationDate="2017-03-19T09:47:27.533" UserId="49" />
  <row Id="2811" PostId="1080" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, хм, а я (чи то згадавши [префікси](http://pidruchniki.com/1529052740603/dokumentoznavstvo/vimova_prigolosnih_zvukiv), чи то взагалі згадавши російські фонетичні розбори зі школи) чомусь подумав, що й перед дзвінкими одзвінчується, і перед глухими оглушується. Перепрошую, був не правий. (Ну, в такому разі все одно [жша], а не не [зша], чи не так?)" CreationDate="2017-03-19T11:29:04.573" UserId="4" />
  <row Id="2812" PostId="1080" Score="0" Text="@Sasha Гм... Треба виправити вікі :) з+ш на початку слова [ш:] (наприклад, зшити [ш:и́ти]), це всередині слова [жш]. Так написано, наприклад, в &quot;Орфоепічному словнику&quot; Погрібного, сторінка 14, пункт 24.  &#xA;Тобто лише [ш:а]" CreationDate="2017-03-19T12:55:30.283" UserId="49" />
  <row Id="2818" PostId="1080" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, взагалі, я зараз зрозумів, що це стосується лише швидкої вимови. При повільній, на мій особистий погляд, можна вимовити і [зша], і [зжша], і що завгодно. «На початку слова» — а з прийменником? «у ЗША» ми хіба вимовимо не [ужша́]? (це сугубо мої екперименти перед дзеркалом, не факти)" CreationDate="2017-03-19T15:44:47.900" UserId="4" />
  <row Id="2807" PostId="1081" Score="3" Text="Також чув *«співставлення»*, але скупчення приголосних реально жахливе." CreationDate="2017-03-19T06:14:28.847" UserId="8" />
  <row Id="2808" PostId="1081" Score="1" Text="Краще тоді вже не співставлення а зіставлення http://sum.in.ua/s/zistavlennja" CreationDate="2017-03-19T08:48:07.627" UserId="69" />
  <row Id="2809" PostId="1081" Score="3" Text="сватання стрічок :)" CreationDate="2017-03-19T09:20:32.170" UserId="92" />
  <row Id="2926" PostId="1081" Score="1" Text="Microsoft: [зіставлення рядка](//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=string+matching&amp;langID=uk-ua)." CreationDate="2017-03-23T22:50:53.943" UserId="4" />
  <row Id="2927" PostId="1081" Score="1" Text="Але є й [substring search](http://algs4.cs.princeton.edu/lectures/53SubstringSearch.pdf) — що очевидно перекладається як «пошук підрядка» ([1](//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=find+substring&amp;langID=uk-ua), [2](//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=find+the+substring&amp;langID=uk-ua), [3](//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=substring+to+search&amp;langID=uk-ua))." CreationDate="2017-03-23T23:02:49.337" UserId="4" />
  <row Id="2929" PostId="1081" Score="0" Text="@Sasha Ага, зрозуміло звідки взявся &quot;пошук підрядку&quot;. І дякую за Vicrosoft словник, не знав про нього. Можливо ці ваші два коменти оформити як відповідь?" CreationDate="2017-03-24T06:19:37.467" UserId="9" />
  <row Id="2813" PostId="1082" Score="2" Text="Вітаємо на Ukrainian Language StackExchange! Чи є у вас аргументи за чи проти використання кожного слова? Будь ласка, почитайте про [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/), за якими ми оцінюємо хороші питання. Ви завжди можете виправити питання - для цього натисніть [edit]." CreationDate="2017-03-19T13:21:18.560" UserId="69" />
  <row Id="2820" PostId="1082" Score="0" Text="@Artemix, а, по-моєму, прийнятне і цікаве запитання. Звісно, було б краще, якби автор провів якесь початкове дослідження сам. Але, можливо, він навіть не знає інструментів для цього. Як на мене, [це](//ukrainian.meta.stackexchange.com/q/5/4) — це більше те, що ми маємо вимагати від нас самих, особливо під час приватної бети, а не від інших; так, і від інших теж — але в ідеалі, а не відразу від самого початку, і особливо не від запитань. (P.S.: А «плюс» не я поставив.)" CreationDate="2017-03-19T16:37:36.070" UserId="4" />
  <row Id="2821" PostId="1082" Score="0" Text="Прикол у тому, що «[Словник української мови](http://sum.in.ua)» вважає «тривалий», «довготривалий» і «довгочасний» синонімами. Але при цьому мені абсолютно не зрозуміло — яке з цих слів може інтерпретуватися в повсякденному житті як «те, що призначане для довгого зберігання», а яке як «те, що вже довго провалялося на полиці». Чи вони в цьому значенні абсолютно еквіватентні?" CreationDate="2017-03-19T16:40:53.557" UserId="4" />
  <row Id="2822" PostId="1082" Score="2" Text="Можу лише висловити припущення що у якійсь термінологічній послідовності &quot;продукт тривалого збереження&quot; може бути декілька тижнів, а &quot;довготривалого&quot; - декілька місяців. Як наприклад є &quot;пастерізований&quot; і &quot;суперпастерізований&quot;." CreationDate="2017-03-19T17:40:21.157" UserId="69" />
  <row Id="2823" PostId="1085" Score="1" Text="Чи існують подібні слова в інших мовах?" CreationDate="2017-03-19T18:26:58.890" UserId="22" />
  <row Id="2824" PostId="1085" Score="1" Text="**Новинкоман**? Хоча жоден словник не містить цього слова, здається. Втім, [пошук Google](https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD&amp;oq=%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD&amp;aqs=chrome..69i57j69i61.3207j0j7&amp;sourceid=chrome&amp;ie=UTF-8) все ж дає один результат в такому самому контексті." CreationDate="2017-03-19T21:25:49.657" UserId="435" />
  <row Id="2829" PostId="1085" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, але для російської мови (хоча за механізмом словотвору таке цілком може бути і в українській)." CreationDate="2017-03-20T00:22:59.637" UserId="4" />
  <row Id="2831" PostId="1085" Score="1" Text="@Sasha, погоджуюся, що приклад з російської. Але ж в українській теж не без *-манів*: **меломан**, **наркоман** тощо :) І значення, до слова,  подібні до того, що запитує автор. [МЕЛОМА́Н](http://sum.in.ua/s/meloman) - Той, хто *пристрасно любить* музику та спів. [НАРКОМА́Н](http://sum.in.ua/s/narkoman) - Той, хто *має хворобливий потяг* до вживання наркотиків." CreationDate="2017-03-20T14:14:47.407" UserId="435" />
  <row Id="2832" PostId="1085" Score="2" Text="@OksanaGubrenko, до речі, в книжках вживаєтсья «новиноман» (не впевнений, що в українських) — але в іншому значенні (про новини). І «новинар»/«новиняр» — вже в т.ч. в українських. То, може, тоді «новинкар»/«новинкач»? (А, ні, бачу, що «новинкар» теж вживають як «репортер».)" CreationDate="2017-03-20T14:38:22.490" UserId="4" />
  <row Id="2835" PostId="1085" Score="1" Text="@Sasha новинкар - це той хто робить новинки, мабуть." CreationDate="2017-03-20T16:55:51.330" UserId="9" />
  <row Id="2836" PostId="1085" Score="0" Text="@Yola, так, це репортер." CreationDate="2017-03-20T17:26:42.697" UserId="4" />
  <row Id="2834" PostId="1089" Score="0" Text="Дуже цікава річь виходить: я можу спілкуватись як мені заманеться (у т.ч. письмово) пояснюючи це тим, що це діалект/запозичення/інше і ці мої помилки будуть &quot;розповзатись&quot; і немає способа у який це все зупинити? Я знов про цю &quot;виїмку&quot;." CreationDate="2017-03-20T16:37:17.540" UserId="55" />
  <row Id="2853" PostId="1089" Score="2" Text="@Gluttton, &quot;розповзатись&quot; помилки будуть тільки якщо інші мовники, велика їх кількість, підтримають, тобто будуть наслідувати їхнього автора ;)  Власне, приклади цього досить числені, але зазвичай пов'язані з певними штучними факторами" CreationDate="2017-03-20T23:41:47.933" UserId="865" />
  <row Id="2833" PostId="1092" Score="0" Text="Де-факто з 1975 використовується «канцелярит» ([Google Books](//www.google.com/search?q=канцелярит&amp;num=100&amp;lr=lang_uk&amp;tbm=bks), [лейпцизький корпус](http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;word=канцелярит)) — навіть у книжках, хоча часто в лапках (але не завжди)." CreationDate="2017-03-20T15:13:31.577" UserId="4" />
  <row Id="2862" PostId="1092" Score="1" Text="Шоб там не було де-факто треба де-юре створити український новотвір заснований на питомо українському корені слова" CreationDate="2017-03-21T04:07:40.553" UserId="331" />
  <row Id="2892" PostId="1092" Score="0" Text="@piznajko, створіть :)." CreationDate="2017-03-21T16:31:29.260" UserId="4" />
  <row Id="2893" PostId="1092" Score="0" Text="@piznajko, до речі, якщо Ви писали це мені — то варто вказувати адресата через @ (он як я Вас). Інакше сповіщення про коментар отримує лише Artemix. Хоча якщо Ви писали це загалом усім — то без питань." CreationDate="2017-03-21T16:33:42.543" UserId="4" />
  <row Id="3751" PostId="1092" Score="0" Text="@Sasha, я хоч і не @piznajko, та спробую. Якщо йти шляхом утворення нового слова,  то найперше, що спадає на думку як відповідник до російського ***`канцелярит`*** (англійське  - ***`officialese`***) - ***`КАНЦЕЛЯРИСТИКА`***, адже: 1) одним словом, 2) співзвучне із *публіцистикою*, *белетристикою*, *журналістикою* тощо, тобто може стосуватися стилю загалом, а не його окремих складових, на противагу ***`канцеляризму`***. От з відповідником до англійського ***`legalese`*** за цим же алгоритмом дещо складніше: нічого путнього до голови не йде наразі. Детальніше - у відповіді нижче." CreationDate="2017-05-23T07:30:04.367" UserId="435" />
  <row Id="2837" PostId="1094" Score="0" Text="Мені здається, що роль також відіграють сполучники (чи їхня відсутність). Не кожний прикметник чи зворот легко вживається у конструкції «продукт *такого-то* зберігання» без прийменника (при тому, що словосполучення «*таке-то* зберігання» існує). Наприклад, легко сказати «молоко тривалого зберігання», а от «молоко зберігання в холодильнику» — ні (при тому, що в довшу конструкцію «продукт, *призначений для* такого-то зберігання» ми можемо запхнути і «тривале зберігання» і «зберігання в холодильнику»)." CreationDate="2017-03-20T20:04:08.230" UserId="4" />
  <row Id="2838" PostId="1094" Score="0" Text="Пошук у лейпцизькому корпусі показує, що зліва від «[тривалого](http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;word=тривалого)» слово «для» стоїть майже **в два рази рідше**, ніж слово «товар*», в той час як зліва від «[довготривалого](http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;word=довготривалого)» слово «для» стоїть майже **в 3,5 рази частіше**, ніж слово «товар*». Отака штука." CreationDate="2017-03-20T20:10:39.490" UserId="4" />
  <row Id="2839" PostId="1094" Score="0" Text="Складається враження, що «***щось* тривалого зберігання**» — це вже якийсь сталий вислів, в той час як «*щось* довготривалого зберігання» хоча й іноді кажуть, але не частіше, ніж використовують оте «довготривале зберігання» у загальних контекстах типу «для довготривалого зберігання використовуйте термосумку»." CreationDate="2017-03-20T20:14:09.333" UserId="4" />
  <row Id="2841" PostId="1095" Score="0" Text="У [драгоманівці](//uk.wikipedia.org/wiki/Драгоманівка) взагалі збиралися викинути всі йотовані (*я*, *є*, *ю*, *ї*) і літеру *щ* — відповідно писати *jа/ьа*, *jе/ье*, *jу/ьу*, *jі* (бо *й* там позначалося через *j*) і *шч*. Тоді б цілих п'ять літер звільнилося. Але до об'єднання *й* і *ь* навіть Драгоманов, здається, не дійшов." CreationDate="2017-03-20T21:11:57.143" UserId="4" />
  <row Id="2843" PostId="1095" Score="0" Text="вас також може зацікавити [оце питання](http://ukrainian.stackexchange.com/q/221/92)" CreationDate="2017-03-20T21:46:11.833" UserId="92" />
  <row Id="2844" PostId="1095" Score="3" Text="@Sasha Дещо чував про це. Зменшення літер спрощує типографію та й дає деякі бонуси, тому я трохи розумію таких прихильників. Тут ще й апостроф знищується чи частково замінюється на j. Але є і інша тут сторона, на відміну того, що в моєму питанні, буде значно збільшуватися кількість букв по ширині, як у польської, де неймовірно багато z та i. Тому я більш розумію супротивників." CreationDate="2017-03-20T21:48:33.477" UserId="585" />
  <row Id="2845" PostId="1095" Score="0" Text="Мені здається, основною перешкодою на шляху об'єднання *й* і *ь* було те, що вони позначають не один звук (/wjɔ/ vs. /wʲɔ/). Новатори готові були відступитися від традицій заради фонетичності (*моја* — драгоманівка, *сьвіт* — желехівка), або, навпаки, готові були частково поступитися фонетичністю заради збереження традиції/зручності — але не готові були відступитися і від того, і від іншого просто заради скорочення кількості літер. Але це лише моя особиста думка." CreationDate="2017-03-20T21:49:09.643" UserId="4" />
  <row Id="2847" PostId="1095" Score="1" Text="@Sasha Доволі цікава думка, ба, можливо, правильною. Але вона трохи дивна, як на мене, бо більшість літер все ж таки можуть мати різні звуки: звична та пом'якшена, твердо йотована чи ні." CreationDate="2017-03-20T21:55:56.190" UserId="585" />
  <row Id="2859" PostId="1095" Score="0" Text="А в чому ціль скорочення кількости букв у абетці? Абетку взагалі  при бажанні можна скоротити на, скажімо, сім букв, _б, д, ґ, з, ж, г, в_ (21,2% абетки), тобто викинувши з неї всі букви, які позначають дзвінку пару до иншої букви, яка позначає глухий. Тоді треба ввести якийсь «дзвінкий знак», скажімо «астерікс», і писати не _любий_, а _люп*ий_, не _знав_, а _с*наф*_, тощо, І до цього теж можна було б звикнути. І такими ж парами можна було б призначити _м–н_ та _л–р_, тоді економія склала б 27,2%, 9 клавіш. Оце я розумію, а ото одну букву викидати, навіщо воно треба? ))" CreationDate="2017-03-21T02:31:05.167" UserId="66" />
  <row Id="2863" PostId="1095" Score="1" Text="@YellowSky Як я вже відмітив, зручністю наприклад для клавіатур, типографії, уникнення деякого «дублювання» логіки, тощо. Причому, задля цього мало чого тре: не потрібні якісь додаткові знаки, а апостроф і так відноситься до йотованих. До речі, ось ви смієтесь, але така практика є. Ну, я точно впевнений щодо силабічної абетки [японської](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D0%BA_%D0%B4%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96). До речі, там чомусь ще не сказано про пів дзвінкості, а там є й таке." CreationDate="2017-03-21T05:07:00.780" UserId="585" />
  <row Id="2874" PostId="1095" Score="1" Text="Щодо &quot;зручності для клавіатур&quot; - така тонка оптимізація навряд чи потрібна. Читав що у Китаї вже готувалися до &quot;оптимізації&quot; ієрогліфів, бо дуже багато символів і важко друкувати. Аж тут почалася комп'ютерізація і потреба в оптимізації зникла. Змінювати правопис, підручники, тощо заради оптимізації однієї літери - буде більше витрат ніж економії." CreationDate="2017-03-21T11:11:52.563" UserId="69" />
  <row Id="2879" PostId="1095" Score="0" Text="Будь ласка, уточніть ваше запитання. Бо якщо воно, дійсно, запитує, **«Коли створювалась українська абетка, чи коли Україна стала незалежною, то були якісь свої спроби якось це вирішити, якщо так — чому залишили?»**, то обидві наявні відповіді не відповідають на запитання стосовно «спроб якось це вирішити», а значить, і неможливо відповісти, «чому залишили»." CreationDate="2017-03-21T12:44:24.637" UserId="8" />
  <row Id="2880" PostId="1095" Score="0" Text="@bytebuster, формально Ви праві — формально текст каже відповідати на запитання «чому залишили?» лише в тому випадку якщо «[у XIX–XX] були спроби». Але ми ж не роботи, ми розуміємо, що реально автора цікавить відповідь на «чому залишили?» навіть якщо спроб і не було (в такому випадку «чому їх не було?» і т.д.). Та й хай сам автор вирішує." CreationDate="2017-03-21T13:11:40.370" UserId="4" />
  <row Id="2881" PostId="1095" Score="1" Text="@Sasha, *(тут я вдягаю шапку «злого поліцейського»)* є багато інших місць, де на запитання відповідати не обов'язково. Чатіки, комуни на блоґ-платформах, численні пабліки у соцмережах тощо. Наш сайт, натомість, люблять за те, що у нас тут не abstract chit-chatting на вільну тему, а сайт запитань-і-відповідей. І тому варто таки дотримуватися рамок формату. А якщо слідувати вашій логіці, то у відповідях під цим запитанням можна писати усі свої думки стосовно (неосяжної) теми про можливу реформу правопису. Але ж це не так." CreationDate="2017-03-21T13:25:26.040" UserId="8" />
  <row Id="2882" PostId="1095" Score="0" Text="@bytebuster, мені здається, Ви надто буквально читаєте питання. Більшість людей, мабуть, прочитають «… спроби якось це вирішити, *якщо так —* чому залишили» як «… спроби якось це вирішити *і* чому залишили». (Якщо автор спеціально не акцентуватиме на цьому увагу — а він не акцентує.)" CreationDate="2017-03-21T13:53:45.837" UserId="4" />
  <row Id="2895" PostId="1095" Score="0" Text="Що ж, пан модератор, скоріш за все, має рацію. Відповіді не дуже влучні щодо мого контексту." CreationDate="2017-03-21T19:48:46.043" UserId="585" />
  <row Id="2896" PostId="1095" Score="1" Text="_Продовження, бо я не встиг відредагувати._ Відповіді не дуже влучні щодо мого контексту, чи моє питання не таке. Я просто оглянув старі проекти 33 років (в тому числі «драгоманівка», що вказували тут) та проект 99 (що є, по суті, розгляд та урегулювання 33 років чи щось того) за часів вільної України. І я отримав значну частину відповідей: ця тема не дуже і розглядалась (окрім деяких моментів апострофів чи урегулювання йотованих літер) — це було б краще це підмітити в відповідях, хоча би для інших (я тут проґавив). А на останнє питань відповіли, де я і як я проґавив у план вирішень проблем." CreationDate="2017-03-21T19:57:05.413" UserId="585" />
  <row Id="2899" PostId="1095" Score="0" Text="@Follower, тоді пропоную вже залишити так, як є, бо і accepted answer вже з'явився. Але якщо у вас виникне бажання *суттєво* переробити запитання, то ніщо вас не обмежує переформулювати і запитати знову. Головне — щоб друге запитання не дублювало те, яке вже є. Окрім того, у нас вже було [англомовне запитання](http://ukrainian.stackexchange.com/q/164/) на цю ж тему, але про звуки, а не про абетку." CreationDate="2017-03-21T20:28:09.433" UserId="8" />
  <row Id="2860" PostId="1096" Score="0" Text="Ось є приблизно такий, як ви пишете, [Словник закарпатського діалекту](http://words.eugene-home.kiev.ua/)." CreationDate="2017-03-21T02:40:29.910" UserId="66" />
  <row Id="2861" PostId="1096" Score="0" Text="Розшукуються насамперед словники сленгу (діалетикзм я вживаю у значенні регіональний сленг) де прості користувачі можуть додавати слова." CreationDate="2017-03-21T04:04:29.953" UserId="331" />
  <row Id="3146" PostId="1096" Score="0" Text="Знайшов ось таку [вікі](http://novamova.wikia.com), яка заявлєя _&quot;Цей проект є спробою систематизувати та категоризувати той сленг, жаргон, нові концепції та неологізми, що ними послуговується сучасна Україна. Залежно від важливості та змісту пояснюваних ідей, їм може відповідатити все від словникової нотатки до енциклопедичної статті чи циклу статей.&quot;_, але там всього 16 слів..." CreationDate="2017-04-04T19:00:48.540" UserId="331" />
  <row Id="4622" PostId="1096" Score="1" Text="https://www.facebook.com/slangshotUA/ тут щось готують" CreationDate="2017-09-27T16:58:15.023" UserId="240" />
  <row Id="4623" PostId="1096" Score="0" Text="Ну дасть Бог вони щось толкове запустять" CreationDate="2017-09-27T17:04:59.767" UserId="331" />
  <row Id="10820" PostId="1096" Score="0" Text="8 тарвня 2020 року з'явивилася недавно ще й &quot;Словникарня&quot; на slovnyk.ua: https://slovnyk.ua/user_dict.php (джерело: https://www.facebook.com/slovnyk.ua/posts/680128076070630)" CreationDate="2020-10-31T01:50:15.267" UserId="331" />
  <row Id="2864" PostId="1097" Score="1" Text="Просто вточню для читачів: мається на увазі (1) [«Російсько-український народний сучасний словник» на R2U](http://r2u.org.ua/s?w=тест&amp;scope=all&amp;dicts=10&amp;highlight=on), (2) [«Загальний народний англійсько-український словник» на E2U](http://e2u.org.ua/s?w=тест&amp;dicts=1&amp;highlight=on) та (3) [«Тлумачно-стилістичний словник української мови» на R2U](http://r2u.org.ua/s?w=автівка&amp;scope=all&amp;dicts=15&amp;highlight=on)." CreationDate="2017-03-21T07:35:08.657" UserId="4" />
  <row Id="3110" PostId="1097" Score="1" Text="Розшукується тлумачний словник (тобто українсько-український)" CreationDate="2017-04-01T23:24:38.463" UserId="331" />
  <row Id="2866" PostId="1098" Score="0" Text="Перепрошую, а яким чином іншомовна граматика (друга половина відповіді) нормує українську мову? Так само, як і ГОСТ 7.1—84, який щось регулює «*на русском и других языках.*»" CreationDate="2017-03-21T08:12:52.233" UserId="8" />
  <row Id="2870" PostId="1098" Score="3" Text="@bytebuster , Щодо традицій, це радянський ГОСТ (ГОСТ 7.1—84 — система стандартів по видавничій та бібліотечній справі), введений у 1986, він не стосується граматики чи правопису, тому говорити, що це російські норми і вони не мають відношення до української мови, мабуть, неправильно. Ці ГОСТИ нормували всю видавничу діяльність в СРСР" CreationDate="2017-03-21T09:00:51.893" UserId="484" />
  <row Id="2865" PostId="1099" Score="0" Text="«Можемо згадати історію з г/ґ» — або з «ї/і» (в значенні варіантів «і»). «Може призвести до зміни звучання обох літер (й,ь) до якогось середнього» — причому навіть свого в кожному регіоні." CreationDate="2017-03-21T08:09:48.007" UserId="4" />
  <row Id="2867" PostId="1099" Score="0" Text="Що я би, можливо, зробив — це викинув «ї». Щоби «і» на початку слова і після голосних читалося як [йі]. А в тих місцях, де на початку слова потрібна саме [і], писав би «и»: «инший» (щоби воно варіативно могло читатися як [и] чи [і] чи проміжне). Але це суперечить навіть проекту-99 (навіть там частина слів залишалася з «і» на початку слова: «існує».)" CreationDate="2017-03-21T08:16:07.910" UserId="4" />
  <row Id="2875" PostId="1099" Score="0" Text="Хм, з «правила чітко предписують, що перед йотованою після бпвмфр може бути лише апостроф, а після дтзсцлн — лише м'який знак» я помилився. Прибираю той коментар." CreationDate="2017-03-21T11:17:16.727" UserId="4" />
  <row Id="2876" PostId="1100" Score="3" Text="Ще можна сказати *Товариство!*, *Зібрання!*. Або й просто *Козаки!*, *Козаченьки!*." CreationDate="2017-03-21T12:10:12.687" UserId="9" />
  <row Id="2884" PostId="1100" Score="1" Text="@Yola, ну _Козаки!_ мабуть все ж не дуже підходить до випадку **змішаної** групи, але [отут](https://gazeta.ua/articles/chistota-movlennya/_ak-zvertatisya-do-spivrozmovnika/496108) стверджують, цитую: «До дитини завше нормально було заговорити: &quot;Привіт, козаче&quot;. »" CreationDate="2017-03-21T14:40:05.273" UserId="390" />
  <row Id="12212" PostId="1100" Score="1" Text="Братва?........" CreationDate="2022-06-03T14:04:35.063" UserId="9" />
  <row Id="2877" PostId="1101" Score="0" Text="Нічого собі, вельми влучно й цікаво. У словах з «префіксом» і йотованими я — _без'язикий, від'їзд, з'єднаний, з'їхати, з'явитися, об'єм, під'їхати, роз'юшити, роз'яснити_ вже використовується подібна схема. І як буде потрібна буква «ьо» для більш естетичного вигляду. А як саме, це вже інше питання. Хоча, я би якось так уніфікував, наприклад з макроном зверху: м'а̄ч, е̄вроремонт, биӣ, īжак, бульо̄н, ӯката. А щодо російської «ї», цікавий момент, я його не помічав. До речі, можна сюди також підключити систему лігатурів, наприклад автоматична заміна йо = о̄ при написанні." CreationDate="2017-03-21T12:28:45.240" UserId="585" />
  <row Id="2878" PostId="1101" Score="0" Text="@Follower, так, якби ще й уніфікувати (*я* → *а̄*, *є* → *е̄*, *ї* → *і̄*, *ьо/йо* → *о̄*, *ю* → *ӯ*) — взагалі прикольно було б. До речі, у Вас у коментарі одрук — мало б бути «було̄н», а не «бульо̄н» (update: а, ні, нема одруку, це я вже туплю)." CreationDate="2017-03-21T12:40:41.600" UserId="4" />
  <row Id="2894" PostId="1102" Score="3" Text="Своїм одноліткам сказати *молоде* якось не дуже, хіба що жартома" CreationDate="2017-03-21T18:47:17.160" UserId="9" />
  <row Id="2897" PostId="1102" Score="5" Text="Тоді мені спадає на думку таке звертання як компаніє, або й навіть кумпаніє, що підкреслить неформальність звертання." CreationDate="2017-03-21T19:59:05.983" UserId="299" />
  <row Id="2902" PostId="1102" Score="2" Text="@АндрійБандура, про &quot;компаніє&quot; це ви дуже добре згадали!" CreationDate="2017-03-21T20:37:59.103" UserId="390" />
  <row Id="2909" PostId="1105" Score="2" Text="Чи вірно я підсумую, що *охоронник* опікується майном, а *охоронець* — людиною?" CreationDate="2017-03-23T09:59:31.383" UserId="36" />
  <row Id="2910" PostId="1105" Score="0" Text="@NashBridges - Я б сказав так: охоронник щось стереже, не дає вкрасти, а охоронець – охороняє від нападу, опікується цим, оберігає, не дає скривдити або викривити (ідею): _охоронник складу_ :: _охоронець духовности_ :: _мій охоронець (охороняє мене)_." CreationDate="2017-03-23T14:12:08.657" UserId="66" />
  <row Id="2913" PostId="1105" Score="0" Text="А хто тоді такий _сторож_?" CreationDate="2017-03-23T15:20:22.797" UserId="334" />
  <row Id="2914" PostId="1105" Score="0" Text="@BohdanKuts - Сторож - це той, хто вночі охороняє об’єкт (і в якого запитують, як пройти до бібліотеки)), він теж охоронник. Сторож стоїть і охороняє щось, що його поставили охороняти, скажімо, яблуневий сад. Ви ж не хочете сказати, що в супермаркеті біля каси стоїть сторож?" CreationDate="2017-03-23T15:31:28.133" UserId="66" />
  <row Id="2915" PostId="1105" Score="1" Text="@BohdanKuts - У нас у Центральній Україні в селах є такий звичай, що коли ти йдеш кудись із хати, наприклад у магазин чи далеко на город, то на вхідних дверях хати ставиться ціпок десь метр-півтори завдовжки, який спирається під кутом на двері, він зветься «сторож». Як хтось до тебе прийде, а тебе нема, то він той ціпок переставить инакше або геть прибере, аби коли ти повернешся, щоб ти знав, що до тебе хтось приходив. ))" CreationDate="2017-03-23T15:36:23.980" UserId="66" />
  <row Id="2905" PostId="1106" Score="0" Text="Як щодо https://translate.google.com.ua/#en/uk/ ?" CreationDate="2017-03-23T03:27:14.120" UserId="66" />
  <row Id="2906" PostId="1108" Score="2" Text="Is it the same as *How did you get there?*" CreationDate="2017-03-23T06:02:55.143" UserId="9" />
  <row Id="3033" PostId="1108" Score="0" Text="Do you mean in the sense of &quot;by which means&quot; or &quot;by which route&quot;? I would think if you mean mean &quot;route&quot; = добрались оr &quot;means&quot; = дістались; one has the sense of plodding along &quot;добрались&quot; the other has a sense of &quot;to arrive at&quot;" CreationDate="2017-03-28T15:27:13.727" UserId="731" />
  <row Id="2936" PostId="1109" Score="0" Text="And another word [`добиратися`](http://sum.in.ua/s/dobyratysja): `Як ви туди добрались?`." CreationDate="2017-03-24T14:39:23.240" UserId="585" />
  <row Id="2971" PostId="1111" Score="1" Text="В російській мові «битный» вживається винятково коли кажемо про кількість («16-битный»), а «битовый» — в тому числі коли кажемо про якість («битовая маская»). Аналогічно «кутн{и,і}й» — може бути і про кількість («трикутний, чотирикутний»), і про якість («кутні зуби»), а «кутовий» — лише про якість («кутовий удар»). Хоча у випадку укр. «бітний»/«бітовий» більший безлад, ніж в укр. «кут*» і рос. «бит*»." CreationDate="2017-03-24T22:58:52.303" UserId="4" />
  <row Id="2972" PostId="1111" Score="4" Text="Тим не менш «бітний» використовується *лише* про кількість (але «бітовий» — в цьому значенні теж). «Бітність» — це кількість бітів (хоча навіть у рос. іноді вживається «битовость»). «Бітовий зсув», «бітові операції» і «бітовий потік» — це характеристика (а не «текстовий» чи «тритовий»). «Сама бітовість цього потоку під сумнівом» — це коли потік веде себе не зовсім як бітовий (на відміну від: «бітність регістру мені невідома» — це коли мені невідомо, 8 чи 18 чи скільки в ньому бітів). Хоча «бітовий» часто використовують як гіперонім до «бітний» (тож, може, «бітовість» теж припустимо)." CreationDate="2017-03-24T23:51:59.487" UserId="4" />
  <row Id="3109" PostId="1112" Score="1" Text="Це непогані словники, але бажано платформа де прості користувачі можуть додавати визначення. Щось штибу сайту &quot;Словотвору&quot; (http://slovotvir.org.ua/), але де акцент був би на українському питомому слензі." CreationDate="2017-04-01T23:23:42.893" UserId="331" />
  <row Id="12400" PostId="1112" Score="0" Text="Коли я іду на цей сайт, я бачи тільки &quot;Такої теми чи такого повідомлення не існує&quot; - чи ви знаєте чому так?  Можливо це тому що я в USA?" CreationDate="2022-09-03T23:43:18.830" UserId="4507" />
  <row Id="12521" PostId="1112" Score="0" Text="@weronika це тому що повидаляли чомусь" CreationDate="2022-11-26T17:57:44.497" UserId="4918" />
  <row Id="2907" PostId="1113" Score="0" Text="Ці правила евфонії [такі заплутані](http://p-for.com/book_293_glava_30_§_25._Pravila_milozvuchnostі.html), що їх мало хто цілком збагнути може. Я пас. В багатьох випадках вони просто ніким не виконуються. Початок речення це ж теж неоднозначна річ, бо одна справа, як цим реченням починається текст, а може ж бути, що це речення в середині тексту, та слово, яким кінчається попереднє речення може закінчуватися ж різними звуками, які, звичайно, впливатимуть на ваш вибір з І або ж Й. От я щось, здається, слова «**у**читель» і не чув ніколи, а воно ж-то повинно колись **у**живатися. ;)" CreationDate="2017-03-23T08:05:35.573" UserId="66" />
  <row Id="2908" PostId="1113" Score="0" Text="На початку висловлювання я надаю перевагу І та У, Оті слова, що стоять на початку й починаються на «Йм», вони аж свистять." CreationDate="2017-03-23T08:09:47.990" UserId="66" />
  <row Id="2931" PostId="1113" Score="0" Text="Чому ж? Я таке чув, хоча, звісно, частіше було саме `учителька`. А ось щодо `уживатись`, то тут дещо інший сенс надходить, типу не `використовуватись`, а `звикатись`. Хоча, як в першому значенні теж використовується, але, згоден, доволі рідко. Тут інколи є перевага смаку мовця, як саме бажається починати речення, але це лише моє припущення. Наприклад вам не подобається початок з `йм`, а мені нормально." CreationDate="2017-03-24T09:44:17.877" UserId="585" />
  <row Id="2912" PostId="1115" Score="0" Text="Так, я також раніше використовував евфемізми як-то *«оригінал»*, але евфемізм не працює у випадку, коли потрібне дієслово: тоді доводиться використовувати інший евфемізм, як-то *«вкрав звідси»* тощо." CreationDate="2017-03-23T14:43:07.790" UserId="8" />
  <row Id="2925" PostId="1115" Score="0" Text="[Блог, -у](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=191052&amp;page=180)." CreationDate="2017-03-23T22:28:16.663" UserId="4" />
  <row Id="2928" PostId="1115" Score="3" Text="Із вашого взірця випливає ще один варіант - слово „поширення“. Відповідний текст, буде звучати як „Поширено допис із“ або „Поширення допису“." CreationDate="2017-03-24T04:59:41.003" UserId="299" />
  <row Id="2974" PostId="1115" Score="1" Text="@АндрійБандура, ваш варіант може стати повноцінною відповіддю." CreationDate="2017-03-25T10:44:54.270" UserId="8" />
  <row Id="3016" PostId="1115" Score="0" Text="@Artemix, якщо АндрійБандура не робить свій коментар — відповіддю, то можливо, краще зробити CW-відповідь? Тоді буде логічно, що кожна відповідь пропонує свій один варіант." CreationDate="2017-03-27T14:29:05.253" UserId="8" />
  <row Id="3017" PostId="1115" Score="0" Text="@bytebuster Насправді така ідея в мене також була, я лінувався її дописати (якщо це когось цікавить звісно)." CreationDate="2017-03-27T14:31:18.993" UserId="69" />
  <row Id="3038" PostId="1115" Score="0" Text="З *поширенням* є проблема: під цим ми, як правило, розуміємо розповсюдження лише посилання на матеріял автора (кнопка &quot;share&quot; у фейсбуці працює саме так), тоді як тут обговорюємо копіювання тексту." CreationDate="2017-03-29T16:46:01.787" UserId="36" />
  <row Id="2916" PostId="1116" Score="2" Text="Гм… неочікувано просте рішення, але подобається." CreationDate="2017-03-23T16:27:53.613" UserId="8" />
  <row Id="2930" PostId="1116" Score="0" Text="&quot;Списано звідси...&quot; - вдало, а як щодо &quot;списав допис&quot;, &quot;спиши допис&quot;?" CreationDate="2017-03-24T08:08:03.500" UserId="484" />
  <row Id="2919" PostId="1119" Score="2" Text="Все ж, для справедливості — єдиний зазначений в СУМ-11 приклад для «[перепис](http://sum.in.ua/s/perepys) як дія за значенням переписувати, переписати» — це: «Він безпечно ходив з хати в хату — робив усьому своєму добру перепис (Панас Мирний).» — тобто саме в значенні «переоблік»." CreationDate="2017-03-23T21:54:15.567" UserId="4" />
  <row Id="2920" PostId="1119" Score="0" Text="@Sasha встиг раніш за мене прокоментувати. Авторе, можливо, має сенс підшукати інші/додаткові посилання на приклади, які б підтверджували фактичне використання цього слова." CreationDate="2017-03-23T21:57:30.560" UserId="8" />
  <row Id="2922" PostId="1119" Score="2" Text="Є декілька прикладів [тут](http://www.mova.info/corpus.aspx) (пошук за **лексемою** «перепис», розділ «художня проза»), наприклад, «перепис із вінілової платівки», «перепис [зміна] долі» тощо. Але це все твори після 2000. Іще [Грінченко](http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/37786-perepys.html): «1) Копія рукописи»." CreationDate="2017-03-23T22:06:46.590" UserId="4" />
  <row Id="2924" PostId="1119" Score="2" Text="https://books.google.com.ua/books?id=i8NpAAAAMAAJ&amp;q=%22%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BF%D0%B8%D1%81+%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D1%83%22&amp;dq=%22%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BF%D0%B8%D1%81+%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D1%83%22&amp;hl=en&amp;sa=X&amp;redir_esc=y" CreationDate="2017-03-23T22:11:08.907" UserId="4" />
  <row Id="2923" PostId="1120" Score="0" Text="Так, вчора також на нього натрапив. Я не знайшов там можливості скачати цей словник у вигляді якогось файлу, щоб можна було використовувати в програмному забезпеченні, але як онлайн сервіс для особистого користування дійсно дуже хороший." CreationDate="2017-03-23T22:06:50.207" UserId="405" />
  <row Id="3768" PostId="1120" Score="0" Text="@BartoNaz Якщо вам потрібен файл словника, то спробуйте запитати у них на форумі. Мені вони колись дали файл з лексемами української мови." CreationDate="2017-05-23T20:49:08.093" UserId="9" />
  <row Id="3770" PostId="1120" Score="0" Text="До вас також прохання. Якщо можна, додайте хоча-б один-два рядки описання запропонованого ресурсу, аби ваша відповідь була self-sustainable." CreationDate="2017-05-23T21:56:29.230" UserId="8" />
  <row Id="3799" PostId="1120" Score="0" Text="Сподіваюсь, так влаштує." CreationDate="2017-05-25T19:47:53.023" UserId="585" />
  <row Id="2932" PostId="1123" Score="4" Text="То краще перевірте (чи спитайте Пономаріва) і відредагуйте (edit) Вашу відповідь. Бо наразі Ваша відповідь, на жаль, не виглядає ґрунтовною. Отут: [R2U](http://r2u.org.ua/), [Hrinchenko](http://hrinchenko.com/) — є старі словники; отут: [mova.info corpus](http://www.mova.info/corpus.aspx), [Google Books (uk)](//www.google.com/webhp?tbm=bks&amp;lr=lang_uk) — можна самому пошукати в книжках." CreationDate="2017-03-24T12:33:40.550" UserId="4" />
  <row Id="5997" PostId="1123" Score="0" Text="Будь ласка, не залишайте Вашу відповідь так, як є. Якщо знайдете підтвердження Вашій позиції — вставте; якщо ні: приберіть відповідь або відредагуйте, мовляв, помилився. Поки що єдине, що я бачу, що хоча б небезпосередньо підтримує «доньку» — це частота вжитків у [частотному словнику linguisto.eu](http://linguisto.eu/freq) — здається, начебто вживаність «донька» росте, а «дочка» — спадає чи не змінюється (але це лише вживаність протягом останніх років, а не кальковане походження; можливо, сучасне сприйняття милозвучності — й справді до «доньки»)." CreationDate="2018-03-17T11:42:27.317" UserId="4" />
  <row Id="8834" PostId="1123" Score="0" Text="З блогу проф. Пономарева (https://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-40405563):&#xA;Що правильніше - дочка чи донька, запитує читач Андрій.&#xA;Обидва слова цілком українські (до речі, слово до’нька неправильно наголошують: кажуть донька’).&#xA;&#xA;Слово донька має пестливий відтінок, а дочка, крім першого, нейтрального значення, має ще й таке: ласкаве звертання літньої людини до молодої жінки. Наприклад:&#xA;&#xA;&quot;Мавка: Ох, як довго я спала.&#xA;&#xA;Лісовик: Довго, дочко&quot;. (Леся Українка)." CreationDate="2019-06-01T10:45:30.353" UserId="745" />
  <row Id="2941" PostId="1124" Score="0" Text="Вітаємо на Ukrainian Language.SE! Будь ласка, додайте до свого запитання що ви шукали і яких висновків ви вже дійшли (я додав те, що могло на мою думку поліпшити питання - якщо незгодні відредагуйте за допомогою [edit]). Почитайте про [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/), за якими ми оцінюємо хороші питання." CreationDate="2017-03-24T14:52:11.567" UserId="69" />
  <row Id="2949" PostId="1124" Score="0" Text="[Ось тут це слово є](http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%88%D0%B8&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on), але словник 1929 року." CreationDate="2017-03-24T16:06:00.760" UserId="9" />
  <row Id="2954" PostId="1124" Score="1" Text="@Yola, перепрошую, але там «збільши́», а не «збі́льши». У випадку наголосу на «и», [проблем немає](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par81p1a). А от із наголосом на корені воно начебто вже має бути лише без «и»." CreationDate="2017-03-24T18:20:10.597" UserId="4" />
  <row Id="2933" PostId="1126" Score="0" Text="Також у формі «збільш»: «[Не виконуючи ніяких записів, збільш це число на 12 і покажи відповідь.](//books.google.com/books?id=JWWhXDKXXtoC&amp;q=%22збільш%22)»" CreationDate="2017-03-24T13:20:20.920" UserId="4" />
  <row Id="2935" PostId="1126" Score="0" Text="@Sasha Як раз щодо цієї форми нема питань, саме вона подається у словнику як єдиний &quot;наказовий спосіб&quot;:  (нажаль [нема прямого лінку](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/)) та [тут](http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%C7%C1%B2%CB%DC%D8%C8%D2%C8)." CreationDate="2017-03-24T14:27:40.047" UserId="69" />
  <row Id="2937" PostId="1126" Score="0" Text="@Artemix, хм, справді, за правописом [не мало б бути «и»](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par81p2b). Трапляння в гугл-книжках вкрай рідкі (більшість [тут](//www.google.com/search?q=%22збільши%22) хибнопозитивні), але є такі: [1](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=%22А+тоді+збільши.+Мені+потрібне+тільки+його+погруддя%22), [2](//books.google.com/books?id=mK8bAAAAMAAJ&amp;q=%22збільши%22), [3](//books.google.com/books?id=DCUaAQAAIAAJ&amp;q=%22збільши%22), [4](//books.google.com/books?id=FboWAQAAMAAJ&amp;q=%22збільши%22) — це повний перелік." CreationDate="2017-03-24T14:47:21.733" UserId="4" />
  <row Id="2940" PostId="1126" Score="2" Text="Схожа ситуація з деякими іншими словами, наприклад [`залишити`](http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/110445/40-Romaniuk.pdf): [`залиш`](http://nashe.com.ua/song/4292) або [`залиши`](http://nashe.com.ua/song/11759). Схоже, тут роль милозвучності, або ж твердості наказу на `ш`." CreationDate="2017-03-24T14:52:05.380" UserId="585" />
  <row Id="2948" PostId="1126" Score="0" Text="@Follower, мені теж здається, що «збільш»/«збільши», «залиш»/«залиши» — це більше питання милозвучності, аніж «одне — правильно, інше — ні». Але поки що підтверджень не знайшов. Правопис, як я вже казав, предписує без «и», але правопис і «б»/«би» в наступному параграфі жорстко нормує (що, по-моєму, нонсенс, по-моєму, це має лишатися на відкуп чуттю мовця)." CreationDate="2017-03-24T15:35:48.230" UserId="4" />
  <row Id="2950" PostId="1126" Score="0" Text="[Тут цікаве обговорення](http://ua-mova.livejournal.com/809456.html) і trina_ka стверджує, що *правопис однозначно каже, шо має бути без кінцевого **-и***" CreationDate="2017-03-24T16:07:22.097" UserId="9" />
  <row Id="2956" PostId="1126" Score="1" Text="@Yola, так, я про це писав [вище](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/1124#comment2937_1126) — при буквальній трактовці [правопису](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par81p2b) виявляється, що казати «збі́льши» не можна (або «збільш», або, в крайньому разі, «збільши́»). Але на 100% довіряти тому правилу я би не став; як і наступному параграфу про «б»/«би». По-моєму, це насправді на смак мовця: частіше «я б пішов», але «я би пішов» забороняти якось дивно (частіше «зменш», але «зме́нши» забороняти якось дивно)." CreationDate="2017-03-24T18:32:24.570" UserId="4" />
  <row Id="3003" PostId="1126" Score="1" Text="@Yellow Sky, дякую за цитату із &quot;Світлячка&quot;, посміхнуло &lt;3" CreationDate="2017-03-25T20:38:06.380" UserId="390" />
  <row Id="2934" PostId="1127" Score="2" Text="Тобто &quot;*думай мовчки*&quot; вас не влаштовує?" CreationDate="2017-03-24T14:06:02.103" UserId="36" />
  <row Id="2938" PostId="1127" Score="0" Text="Вітаємо на Ukrainian Language.SE. Будь ласка, додайте до свого запитання що ви шукали і яких висновків ви вже дійшли. Почитайте про [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/), за якими ми оцінюємо хороші питання. Ви завжди можете виправити своє питання або відповідь за допомогою посилання [edit]." CreationDate="2017-03-24T14:47:24.637" UserId="69" />
  <row Id="2946" PostId="1127" Score="0" Text="user3107513, Ваше запитання не виглядає повним щонайменше тому, що незромуміло, чим Вам не підходить Вами же запропонований варіант «мовчки»? Чи він влаштовує, але Ви просто хочете якісь альтернативні варіанти для розгляду? Чи все таки він не влаштовує, враховуючи Ваші особисті мету/контекст (тоді — які саме?)?" CreationDate="2017-03-24T14:58:50.930" UserId="4" />
  <row Id="2957" PostId="1127" Score="0" Text="user3107513, тобто «думай мовчки» не підходить тому, що звучить занадто грубо — так?" CreationDate="2017-03-24T18:38:01.637" UserId="4" />
  <row Id="2958" PostId="1127" Score="0" Text="user3107513, як щодо «думай не вголос [будь ласка]»? (Теж три слова і явно не грубо.)" CreationDate="2017-03-24T18:39:34.413" UserId="4" />
  <row Id="2961" PostId="1127" Score="0" Text="Досить добре. Але у &quot;читай не в голос&quot; - деяке протиріччя, ви не вбачаєте?" CreationDate="2017-03-24T19:18:03.417" UserId="894" />
  <row Id="2962" PostId="1127" Score="0" Text="@user3107513, тільки «[вголос](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7021&amp;page=258)» разом пишеться. Ні, ніякого протиріччя не бачу (ІМХО, читати можна вголос і подумки). В чому воно?" CreationDate="2017-03-24T19:20:30.243" UserId="4" />
  <row Id="2966" PostId="1127" Score="0" Text="Дякую. Може здалося. Що читають у першу чергу вголос - або зайве заперечення важко сприймається. &quot;Подумки&quot; - непогане слово." CreationDate="2017-03-24T19:25:39.073" UserId="894" />
  <row Id="2967" PostId="1127" Score="0" Text="@Kosarar, «„подумки“ — непогане слово» — це [Олегу Бутузову дякуйте](http://ukrainian.stackexchange.com/a/1129/4). Я якось без нього не доклепав (чи, може, воно мені здавалося тавтологією, тому відразу підсвідомо відкинув, а потім у нього побачив — і зрозумів, що непогано)." CreationDate="2017-03-24T19:32:22.480" UserId="4" />
  <row Id="2951" PostId="1128" Score="1" Text="Загрубо та задіалектно. :(" CreationDate="2017-03-24T18:09:20.870" UserId="894" />
  <row Id="3001" PostId="1128" Score="1" Text="У вашому прикладі класиків інший контекст - там буквально заклик (по-) бути тихо (нічого не роблячи, на відміну від моєго випадку)." CreationDate="2017-03-25T19:57:48.800" UserId="894" />
  <row Id="2960" PostId="1129" Score="0" Text="«Просебе» — хіба є таке слово?" CreationDate="2017-03-24T19:16:13.830" UserId="4" />
  <row Id="2963" PostId="1129" Score="0" Text="я суржикомовний, нажаль, і тому міг спокійно сам того не вважаючи запозичити таку нісенітницю як &quot;просебе&quot; ну чи &quot;про себе&quot;. Але це так як я говорив. Принаймні до сьогодні." CreationDate="2017-03-24T19:21:27.797" UserId="892" />
  <row Id="2964" PostId="1129" Score="0" Text="Але про «подумки» і особливо про заміну «думай» на «міркуй» (щоби уникнути тавтології «думай подумки») — хороші ідеї :)." CreationDate="2017-03-24T19:23:51.160" UserId="4" />
  <row Id="2965" PostId="1129" Score="1" Text="@Sasha Може тавтологія тут якраз доречна. Щоб більше звернути увагу адресанта на звернення. Типу, креативчик:)" CreationDate="2017-03-24T19:25:23.790" UserId="9" />
  <row Id="2968" PostId="1129" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Цей допис сильно виграв би від доданих посилань, які б пояснювали, де і ким вживається запропоноване словосполучення, які воно має конотації чи обмеження вживання тощо. Без цього допис виглядає як суб'єктивна і нічим не підтверджена думка автора." CreationDate="2017-03-24T21:08:24.497" UserId="8" />
  <row Id="2969" PostId="1130" Score="0" Text="-1. Цей допис не пояснює валідності прикладу, а також правил вживання, і стаття за посиланням також не додає ясності. Окрім того, ключові тези звідти варто додавати до відповіді, щоб не було link-only answer." CreationDate="2017-03-24T21:12:28.253" UserId="8" />
  <row Id="2970" PostId="1130" Score="0" Text="@bytebuster, я вважаю, що така пропозиція не потребує додаткових пояснень, оскільки я пропоную не фразеологізм чи спеціальний вираз, а просто застосувати «не» і «вголос» у їхніх прямих значеннях. Можливість такого застосування, по-моєму, не викликає сумнівів (хоча, може, конструкція не найкоротша/навлучніша). Але дякую за послідовність :)." CreationDate="2017-03-24T21:29:22.317" UserId="4" />
  <row Id="2973" PostId="1132" Score="0" Text="Будь ласка, поправте посилання на mova.info. Якщо сайт не надає можливості прямих посилань, то спробуйте зробити **screenshot** або пошукати **інший** словник, де пряме посилання можливе." CreationDate="2017-03-25T10:25:30.037" UserId="8" />
  <row Id="2978" PostId="1132" Score="0" Text="Дякую, що додали зображення, але ж воно величезне вийшло. І більша частина змісту картинки зовсім не виглядає, як підтвердження до слів «дещо підтверджується сервісом mova.info.» У моєму розумінні, скріншот просто показує що так, дійсно, існують приклади використання слова `подумки`. Але ж ви не це хотіли сказати?" CreationDate="2017-03-25T13:24:28.783" UserId="8" />
  <row Id="2982" PostId="1133" Score="0" Text="ІМХО: в загальному випадку *тобто* - це сполучник, після якого не потрібно коми. Проте, якщо потрібно передати якесь здивування (чи просто така інтонація), то кому можна поставити. Крім того, СУМ каже, що *тобто* може бути і сполучником, і часткою. А ще я б забрав кому з першого прикладу з комою." CreationDate="2017-03-25T14:02:32.253" UserId="22" />
  <row Id="2983" PostId="1133" Score="0" Text="@обставинниковийТранспозитор, див. моє виправлення в цитаті." CreationDate="2017-03-25T14:09:56.723" UserId="4" />
  <row Id="2984" PostId="1133" Score="0" Text="@Sasha для мене нічого не змінилося." CreationDate="2017-03-25T14:14:20.750" UserId="22" />
  <row Id="2981" PostId="1134" Score="1" Text="Це цікаво. Але «сам до себе» не обов'язково означає мовчки. В приблизно половині наведених Вами прикладів персонажі роблять це вголос, а не мовчки. Припустімо таку ситуацію: Іван щось мимрить сам до себе, але заважаючи іншим — і йому кажуть… що йому скажуть? невже «думай/читай/вирішуй сам до себе»? (він же й так це робить сам до себе.) мабуть, йому скажуть «думай не вголос»/«не говори вголос», а не «давай сам до себе»." CreationDate="2017-03-25T13:34:38.767" UserId="4" />
  <row Id="2986" PostId="1136" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Будь ласка, завжди додавайте поважні джерела, які підтверджують вашу думку. Відповіді, які базуються на «я думаю», є суб'єктивними, отримують мінуси і видаляються. Також, перегляньте [критерії](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/5/), за якими ми оцінюємо хороші дописи і відрізняємо їх від поганих." CreationDate="2017-03-25T15:38:48.510" UserId="8" />
  <row Id="2989" PostId="1136" Score="2" Text="Підтримую варіант «дівич-вечір». Фігурування в ньому слова «вечір» не слід сприймати буквально. [Випускний вечір](//uk.wikipedia.org/wiki/Випускний_вечір) теж проходить зовсім не ввечері. (А рос. [утренник](//ru.wiktionary.org/wiki/утренник), якщо знаєте таке слово, не обов'язково вранці [хоча рос. «утро» = ранок].)" CreationDate="2017-03-25T16:10:59.203" UserId="4" />
  <row Id="8397" PostId="1136" Score="0" Text="Ось тому мені і не подобаються (як назви подій) &quot;вранішніки&quot; з початком о 19:00 чи &quot;вечори&quot;, що починаються зранку і закінчуються після обіду." CreationDate="2019-02-01T10:24:21.743" UserId="69" />
  <row Id="3025" PostId="1137" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/56159/discussion-on-question-by-yalov-what-are-the-types-of-ge-sounds-in-the-east-sl)." CreationDate="2017-03-28T08:19:34.007" UserId="8" />
  <row Id="2991" PostId="1138" Score="1" Text="Третя частина відповіді виглядає зовсім як оффтопік, бо автор прямо запитує про дівочу вечірку, куди **не** пускають хлопців. А у другій частині відповіді, назва села навряд чи походить від «дівочої вечірки»." CreationDate="2017-03-25T17:13:12.903" UserId="8" />
  <row Id="2994" PostId="1138" Score="1" Text="@bytebuster, ну, прямо на запитання Follower відповів — тепер може висловити і додаткові особисті думки — чому б ні. (Крім того, мені здається, що це Ви трішки не спіймали хід його думок; адже автор запитання наводив приклади слів на позначення аналогічних чоловічих вечірок (куди, можливо, не пускають дівчат) — а Follower просто розширив його перелік.) [Дівичка](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=дівичка) AFAIK означає просто «діва»/«дівчин(к)а» (але теоретично слово може набрати нового значення)." CreationDate="2017-03-25T17:48:32.410" UserId="4" />
  <row Id="2999" PostId="1139" Score="0" Text="There is some info [Ghe_with_upturn](https://en.wikipedia.org/wiki/Ghe_with_upturn) and [Зычны_гук_Г_выбухны](https://be.wikipedia.org/wiki/Зычны_гук_Г_выбухны). Belarusian Ґ-sound is **voiced velar plosive**. It is not Russian **voiced velar stop** [g], right? So Bel Ґ-letter is deprescated; Bel Ґ-sound is still on, but it tends to move into something called &quot;fricative Г/pharyngeal Г&quot;, IRL into [ɣ]" CreationDate="2017-03-25T19:21:38.247" UserId="742" />
  <row Id="3000" PostId="1139" Score="0" Text="@yalov, I'm absolutely not expert in that. But English Wikipedia article for &quot;voiced velar plosive&quot; **redirects** to &quot;voiced velar stop&quot;. So I suppose them to be same-or-close things." CreationDate="2017-03-25T19:30:18.187" UserId="4" />
  <row Id="3002" PostId="1139" Score="0" Text="@yalov, just to clarify: for me Ukrainian Г sounds **between** [the Wikipedia example for \[ɣ\]](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/4/47/Voiced_velar_fricative.ogg) and [the one for \[ɦ\]](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/e2/Voiced_glottal_fricative.ogg) — depending on word position and etc (and [the one for \[ʕ\]](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/cd/Voiced_pharyngeal_fricative.ogg) is unrelated at all). But it's just personal impression (not necessarily objective). And it doesn't necessarily relate to exact nature of the sound." CreationDate="2017-03-25T20:09:27.087" UserId="4" />
  <row Id="3009" PostId="1142" Score="0" Text="Можна ще додати значення з [r2u](http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%8B%D0%BF%D1%8C%D1%8E&amp;scope=all&amp;highlight=on)" CreationDate="2017-03-26T07:53:36.330" UserId="9" />
  <row Id="3015" PostId="1145" Score="0" Text="на вагу і м'ясо можна продавати, а тут саме про сипкі матеріали." CreationDate="2017-03-27T14:09:49.427" UserId="9" />
  <row Id="3011" PostId="1146" Score="0" Text="дякую за коментар. по суті цей метод і є &quot;торбуванням&quot; :-)  - збираються всі можливі варіанти, на підставі яких створюється узагагальненняю. якщо не буде альтернативи - використаю трансліт." CreationDate="2017-03-27T12:11:27.250" UserId="278" />
  <row Id="3012" PostId="1146" Score="1" Text="@DimonD. Ну, якщо Bilbo Baggings став [Більбо Торбин](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%B1%D0%BE_%D0%A2%D0%BE%D1%80%D0%B1%D0%B8%D0%BD), то торбування може й підійти:)" CreationDate="2017-03-27T12:33:54.377" UserId="9" />
  <row Id="3013" PostId="1146" Score="0" Text="@DimonD. а що ви перекладаєте? я теж дещо перекладаю, тому цікаво." CreationDate="2017-03-27T12:35:27.453" UserId="9" />
  <row Id="3014" PostId="1146" Score="1" Text="@ Yola&#xA;нескільки перекладаю , а вивчаю. а потім треба розтлумачити зацікавленим. тому &quot;торбування&quot; можливо й не такий вже поганий варіант, бо передає ідею, яку досить просто зрозуміти й запам'ятати :-)" CreationDate="2017-03-27T12:51:29.777" UserId="278" />
  <row Id="3020" PostId="1146" Score="1" Text="Якшо чесно, на картинці торбу &quot;не видно&quot;. Мені нагадує збирання жмута докупи. *В'язання жмута*? *[Жмутов'яз](http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B6%D0%BC%D1%83%D1%82%D0%BE%D0%B2%E2%80%99%D1%8F%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on)*?" CreationDate="2017-03-28T07:44:04.090" UserId="36" />
  <row Id="3021" PostId="1146" Score="0" Text="@NashBridges Досить непогано, можна оформити як відповідь?" CreationDate="2017-03-28T07:45:44.630" UserId="9" />
  <row Id="3029" PostId="1146" Score="0" Text="@Nash Bridges&#xA;це лише графічно відображення :-) я відштовхувався від первісного значення &quot;bagging&quot;. За своєю суттю в нас є віртуальна &quot;торба&quot; куди все скинули й витягли якийсь узангальнений варіант." CreationDate="2017-03-28T11:02:50.057" UserId="278" />
  <row Id="3031" PostId="1146" Score="1" Text="@DimonD.  у джерелі вказано, що це гра слів: Bagging (**B**ootstrap **agg**regat**ing**), тому *aggregating* все ж був первинним, і дослівний переклад в такому випадку не обов'язковий (якщо взагалі можливий)" CreationDate="2017-03-28T13:59:41.870" UserId="36" />
  <row Id="3034" PostId="1146" Score="1" Text="@Nash Bridges&#xA;так це певна абревіатура, скорочена в прикольне слово. але при цьому слово може мати цікаві занячення, наприклад &quot;зледарювання&quot; як додаток до &quot;торбування&quot; :-) Ну й саме слово теж передає сутність методу (взагалі). не напоглягаю, що має бути переклад, але чому б теж прикольно б не перекласти :-)" CreationDate="2017-03-28T15:29:34.673" UserId="278" />
  <row Id="3018" PostId="1147" Score="2" Text="[Парубій виклав відео, як **відтискається** від підлоги 22 рази](https://tsn.ua/ukrayina/parubiy-viklav-video-yak-vidtiskayetsya-vid-pidlogi-22-razi-871290.html)" CreationDate="2017-03-27T18:49:55.020" UserId="9" />
  <row Id="3019" PostId="1147" Score="0" Text="@Yola: [ВІДТИСКА́ННЯ](http://sum.in.ua/s/vidtyskannja), Дія за значенням відтискати. -&gt; [ВІДТИСКА́ТИ](http://sum.in.ua/s/vidtyskaty) див. відтискувати. -&gt; [ВІДТИСКУВАТИ](http://sum.in.ua/s/vidtyskuvaty), ую, уєш 1. Натискаючи, віддаляти, відсувати когось від кого-, і чого-небудь. :-) Але кінець цього логічного ланцюжка в принципі не суперечить такому вживанню, дякую!" CreationDate="2017-03-27T19:06:05.670" UserId="390" />
  <row Id="3028" PostId="1149" Score="1" Text="Технології в стадії випробування" CreationDate="2017-03-28T10:43:37.233" UserId="553" />
  <row Id="3030" PostId="1149" Score="0" Text="@Miroshko це щось схоже на означення цього терміну" CreationDate="2017-03-28T11:54:51.540" UserId="9" />
  <row Id="3840" PostId="1149" Score="2" Text="Cutting edge це скоріш &quot;проривні технології&quot; те що ріже тканину невідомого ;) А &quot;Bleeding edge&quot; можуть бути &quot;експериментальні новітні&quot; технології" CreationDate="2017-06-02T12:03:21.803" UserId="1016" />
  <row Id="3027" PostId="1151" Score="1" Text="Вітаємо на сайті Ukrainian Language.SE! Будь ласка, почитайте про [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/), за якими ми оцінюємо хороші питання. Це питання (у тій формі що воно наразі має) навряд чи стане багатьом у нагоді в майбутньому. Ви завжди можете виправити свій допис за допомогою посилання [edit]." CreationDate="2017-03-28T09:33:06.770" UserId="69" />
  <row Id="3042" PostId="1152" Score="2" Text="До речі, є можливість подавати прямі посилання на УЛІФ, а саме — [фазани](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=%D1%84%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D0%B8). Зверніть увагу на шлях посилання. Оце я називаю [lifehack](http://ukrainian.stackexchange.com/q/1053/36)!" CreationDate="2017-03-29T19:24:38.910" UserId="36" />
  <row Id="3113" PostId="1152" Score="1" Text="@NashBridges, дуже цікаво! Хоча є певні недоліки: (1) `ElWelding` в шляху посилання підказує, що воно працює через [словник електрозварювання](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding) (і справді, той словник інформацію про словозміну надає з основного); (2) як би воно з часом не перестало працювати (адже це не основна фішка словника електрозварювання, з часом можуть змінити і всім посиланням кінець); (3) інформація показується не повна (наприклад, [тут](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=козак) немає поміток «(річка в Україні)» і «* жіночі прізвища…»)." CreationDate="2017-04-03T08:24:00.260" UserId="4" />
  <row Id="3035" PostId="1153" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Будь ласка, почитайте про [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/), за якими ми оцінюємо хороші відповіді. Цей допис не відповідає таким критеріям: він дуже короткий та не містить посилань на джерела що підтверджують відповідь. Ви завжди можете виправити відповідь натиснувши посилання [edit]." CreationDate="2017-03-28T15:30:38.820" UserId="69" />
  <row Id="3036" PostId="1153" Score="1" Text="До того ж питання не про поєднання А та Я, а саме про те, що є спільного у пар А-Я, Е-Є, У-Ю, тощо." CreationDate="2017-03-28T15:32:18.943" UserId="69" />
  <row Id="3063" PostId="1154" Score="3" Text="Сумніваюсь, що є щось подібне. Тут і так грубо, а якщо під наші реалії, то тут ще й політичний відтинок..." CreationDate="2017-03-30T18:30:36.153" UserId="585" />
  <row Id="3044" PostId="1157" Score="1" Text="А є ще *доглядати* і *наглядати*." CreationDate="2017-03-29T21:09:50.153" UserId="8" />
  <row Id="3050" PostId="1158" Score="1" Text="Остаточно — &quot;*Обама задав мій день*&quot;?" CreationDate="2017-03-30T07:26:40.667" UserId="36" />
  <row Id="3058" PostId="1158" Score="0" Text="Мені подобається!" CreationDate="2017-03-30T15:20:22.110" UserId="36" />
  <row Id="11722" PostId="1160" Score="0" Text="English:  I have an vote. I have a cows.&#xA;Ukraine: Я маю голос. Я маю корови.&#xA;Russia: У меня есть коровы?" CreationDate="2021-08-09T00:01:16.483" UserId="2207" />
  <row Id="3051" PostId="1162" Score="0" Text="Угу, зрозуміло, постараюсь відійти від цієї назви." CreationDate="2017-03-30T08:54:21.743" UserId="9" />
  <row Id="3052" PostId="1163" Score="0" Text="@Yola, щодо Вашого виправлення: в Вікіпедії (правда російській і без джерел) написано саме про світ, а не про Росію." CreationDate="2017-03-30T09:52:53.357" UserId="4" />
  <row Id="3053" PostId="1163" Score="1" Text="@Sasha У Бельгії така відпустка, теж на 4 тижні, була з 1889 року - [Parental leave entitlements: Historical perspective (around 1870 - 2014)](https://www.cesifo-group.de/ifoHome/facts/DICE/Social-Policy/Family/Work-Family-Balance/parental-leave-entitlements-historical-perspective/fileBinary/parental-leave-entitlements-historical-perspective.pdf)" CreationDate="2017-03-30T09:55:33.737" UserId="9" />
  <row Id="3054" PostId="1163" Score="1" Text="У Бельгії 1870 була неоплачувана відпустка на 4 тижні, у Росії у 1917 році ввели оплачувану відпустку. Наскільки я зрозумів &quot;оплачуваність&quot; була &quot;першою у світі&quot;." CreationDate="2017-03-30T10:03:44.523" UserId="69" />
  <row Id="3055" PostId="1163" Score="1" Text="Гляньте там Німеччину. Оплачувані два тижні відпустки перед родами уже з 1911, а може й 1903." CreationDate="2017-03-30T10:17:59.283" UserId="9" />
  <row Id="3056" PostId="1163" Score="0" Text="@Yola Ну, тоді все, питання першості закрито :)" CreationDate="2017-03-30T10:20:54.407" UserId="69" />
  <row Id="3059" PostId="1163" Score="1" Text="@Yola, перед `пологами`, не `родами` :-)" CreationDate="2017-03-30T15:24:32.683" UserId="390" />
  <row Id="3060" PostId="1163" Score="0" Text="@s0nata дякую, я ще думав, що якось дивно воно мені звучить:)" CreationDate="2017-03-30T15:57:08.473" UserId="9" />
  <row Id="3061" PostId="1166" Score="3" Text="Так, мені теж здається, що це процес і результат. Як **по**стибай і **за**стрибни. Політай і залети." CreationDate="2017-03-30T17:52:49.483" UserId="4" />
  <row Id="3066" PostId="1167" Score="0" Text="Do you mean: When &quot;-а&quot;, &quot;-я&quot; endings are used in genitive, and when &quot;-у&quot;, &quot;-ю&quot; (for second declension singular masculine inanimate nouns)? (Or do you mean something else?)" CreationDate="2017-03-30T21:11:23.770" UserId="4" />
  <row Id="3067" PostId="1167" Score="0" Text="@Sasha The second thing" CreationDate="2017-03-30T21:13:55.527" UserId="259" />
  <row Id="3071" PostId="1167" Score="4" Text="@FracturedRetina, you may need clarifying your question. As it stands, it does not look like asking for choice between `-а/-я` versus `-у/-ю` groups." CreationDate="2017-03-30T21:53:23.470" UserId="8" />
  <row Id="3074" PostId="1167" Score="1" Text="As it is quite complicated rule you can just use dictionary (at least to check yourself). There is a specialized dictionary about these endings: http://rodovyi-vidminok.wikidot.com/a" CreationDate="2017-03-31T06:14:43.857" UserId="49" />
  <row Id="3068" PostId="1168" Score="0" Text="Are there any significant reasons to use у, ю? (My Ukrainian isn't good enough to understand the article)" CreationDate="2017-03-30T21:16:32.107" UserId="259" />
  <row Id="3069" PostId="1168" Score="0" Text="Yes. Okay, I will add this information too." CreationDate="2017-03-30T21:20:53.860" UserId="585" />
  <row Id="3072" PostId="1168" Score="1" Text="`When use -у, -ю` contains weird phrases (not fixed after Google Translate). E.g.: `with the value space, space, etc.`, `oznachayuschie`, `difficult`. You can try combining you answer with parts of [my translation](//ukrainian.stackexchange.com/a/1170/4) (it's not ideal either, but in some points it may be better — in some not)." CreationDate="2017-03-30T22:06:46.767" UserId="4" />
  <row Id="3073" PostId="1168" Score="1" Text="Thanks, something fixed. I took some last part of text from you." CreationDate="2017-03-30T22:21:29.583" UserId="585" />
  <row Id="3201" PostId="1172" Score="0" Text="У чеській і словацькій: [Strč prst skrz krk](https://en.wikipedia.org/wiki/Str%C4%8D_prst_skrz_krk)." CreationDate="2017-04-09T06:16:23.630" UserId="189" />
  <row Id="3202" PostId="1172" Score="0" Text="Що за *мовляється*? Позаяк мою правку цієї відповіді відхилили - чи можу я отримати пояснення для цього слова?" CreationDate="2017-04-10T08:40:43.813" UserId="334" />
  <row Id="3241" PostId="1172" Score="0" Text="Для мене така конструкція цілком в новинку, тому не певен що вона правильна (та і звучить дещо кострубато). Але думаю покищо не варто правити. Чи може @bytebuster щось додатково повідомити чи пояснити?" CreationDate="2017-04-12T08:44:36.660" UserId="334" />
  <row Id="6476" PostId="1172" Score="0" Text="@BohdanKuts, «для мене така конструкція цілком в новинку» — не дивно, адже навіть «мовляти» (не у значенні вставного слова), на відміну від звичайного «мовити», відмічене в словниках як «заст[аріле]». Не кажучи вже про «[мовлятися](//books.google.com/books?id=yjFtgRDMi2sC&amp;pg=PA472&amp;dq=мовлялося)» (яке настільки рідке, що його навіть немає у словниках). Але будемо вважати це частиною особистого стилю Follower." CreationDate="2018-04-02T16:36:44.497" UserId="4" />
  <row Id="6498" PostId="1172" Score="1" Text="@Sasha, дякую за пояснення :) Але для себе я вже зробив висновок що ukrainian.stackexchange.com більше не про те, як **правильно**, а про те, як **могло б бути** правильно, якби... _і тут цілий список варіацій_. Різні стилі відповідей, відхилення до різних правописів і використання таких архаїчних чи модернових речей, що мені як людині делекій від тих усіх нюансів лігвістики та історії це просто невтямки... і зрештою просто не цікаво. Якось так." CreationDate="2018-04-03T14:38:16.947" UserId="334" />
  <row Id="6500" PostId="1172" Score="0" Text="@BohdanKuts, напрямок задається людьми, що тут вештаються. Надаючи свої відповіді, Ви б могли трішки розбавити оце згадане Вами відхилення у бік «як могло б бути правильно» замість «як правильно». (Фактично, єдина вимога — це щоб відповіді були обґрунтовані і підкріплені джерелами, а не просто «я так вважаю» — та й те є радше забаганкою bytebuster, а не правилом Stack Exchange.) Якщо Ви зникнете, то оце перехилення в певний бік лише збільшиться (адже напрямок спільноти задається сумою напрямків її членів). Але це, звісно, цілковите Ваше право." CreationDate="2018-04-03T14:46:02.080" UserId="4" />
  <row Id="6501" PostId="1172" Score="0" Text="@Sasha, так, я Вас розумію. Але мені нічим оперувати окрім свої здебільшого інтуїтивних знань. А усвідомлюючи що вони запросто можуть бути помилковими та не маючи зацікавлення до української мови в площині лігвістики та наукового вивчення - виходить те що є.&#xA;В результаті мені немає чого запропонувати окрім незначних правок. Але якщо і їх відхиляють із &quot;загально-однаковим&quot; поясненням - тоді робити їх теж не має сенсу.&#xA;А часу для достеменного дослідження того, що я не використовую - у мене просто не має. Тому, як то кажуть, &quot;сам винен&quot; :)" CreationDate="2018-04-03T16:14:14.877" UserId="334" />
  <row Id="6503" PostId="1172" Score="0" Text="@BohdanKuts, ну, оперувати завжди [є чим](//ukrainian.meta.stackexchange.com/q/8). Cкажу чесно — я сам аж ніяк не лінгвіст, я подав заявку на Stack Exchange про відкриття цього розділу (ukrainian.stackexchange.com) просто тому, що хотів бачити цей розділ як користувач. Щодо правок, то бачу, що 7 із 9 Ваших правок прийняли (причому інша, [здається](//ukrainian.stackexchange.com/review/suggested-edits/428), була відхилена помилково — принаймні, я особисто не бачу причин її відхиляти і особисто голосував за те, щоб її прийняли)." CreationDate="2018-04-03T16:33:22.723" UserId="4" />
  <row Id="3096" PostId="1175" Score="1" Text="Already asked on Russian.SE: http://russian.stackexchange.com/q/14185/551" CreationDate="2017-04-01T06:54:52.503" UserId="69" />
  <row Id="3098" PostId="1175" Score="1" Text="@Artemix, it's actually stated within text of the question that author asks it for all languages (not only Russian and Ukrainian)." CreationDate="2017-04-01T08:40:24.093" UserId="4" />
  <row Id="3301" PostId="1175" Score="0" Text="Try this. It's a new Chinese to Ukraninian transliteration system.&#xA;http://www.epochtimes.com.ua/china/chinese-characters/znayomtesya-nova-ukrayinska-sistema-transkriptsiyi-kitayskikh-ieroglifiv-107641.html" CreationDate="2017-04-01T08:12:15.060" UserId="918" />
  <row Id="3093" PostId="1176" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/56395/discussion-on-answer-by-bytebuster-how-to-transliterate--in-mandarin-pronuncia)." CreationDate="2017-03-31T22:08:27.413" UserId="8" />
  <row Id="3095" PostId="1176" Score="2" Text="中文 is one word, therefore its Palladius rendering should be written as one word, too, `чжунвень`." CreationDate="2017-04-01T06:49:14.813" UserId="66" />
  <row Id="3252" PostId="1177" Score="3" Text="The funny thing is, while **в** is /v/ in Russian, it is /w/ in Ukrainian. So the Palladius Cyrillization of Chinese suits Ukrainian pronunciation more than it does Russian in some cases." CreationDate="2017-04-13T12:13:14.283" UserId="943" />
  <row Id="3094" PostId="1178" Score="0" Text="brunch = снібід :)" CreationDate="2017-04-01T05:31:30.067" UserId="9" />
  <row Id="3105" PostId="1181" Score="1" Text="Не розумію, навіщо (1) давати посилання на **те само джерело** (СУМ), що наводить asker; (2) у чому смисл наведення словникових статей? **якою взагалі є відповідь**, яку ви хочете донести до ОПа і читачів? (3) у чому смисл цієї відповіді, якщо наведені словникові статті не додають ніякого сенсу порівняно **з іншою відповіддю**, яка вже існує?" CreationDate="2017-04-01T14:05:54.557" UserId="8" />
  <row Id="3108" PostId="1181" Score="2" Text="@bytebuster, (1) я дивилась у СУМ-11, а ця відповідь дає посилання на СУМ-20, (2) наведені не повні словникові статті, а лише релевантні приклади, (3) хіба мають відповіді на одне питання ДОКОРІННО різнитися? **be nice**" CreationDate="2017-04-01T17:16:47.020" UserId="390" />
  <row Id="3131" PostId="1182" Score="0" Text="Заувага: ідеальна відповідь міститиме всі наявні 6 українських перекладів." CreationDate="2017-04-04T03:11:52.813" UserId="331" />
  <row Id="3136" PostId="1182" Score="0" Text="А навіщо вам ідеальна відповідь? Он уже 4 переклади знайшли, то що, як ще дві людини кожна знайде по перекладу й кожна його тут напише, й разом вже буде всі шість, то ви будете невдоволені?" CreationDate="2017-04-04T03:52:55.057" UserId="66" />
  <row Id="3137" PostId="1182" Score="1" Text="@YellowSky хмм, слушне зауваження. Але як я й сказав вище, навпаки, всіма 6ма перекладами я буду надзвичайно вдоволеним." CreationDate="2017-04-04T04:32:07.533" UserId="331" />
  <row Id="3140" PostId="1182" Score="0" Text="@piznajko, перепрошую, але якщо Ви самі всі 6 перекладів знаєте, то чому самі їх і не напишете?" CreationDate="2017-04-04T08:32:21.680" UserId="4" />
  <row Id="3142" PostId="1182" Score="1" Text="Я всі 6 не знаю. Я знаю де прочитать Про всі 6, але до самих перекладів доступу немає" CreationDate="2017-04-04T13:12:15.243" UserId="331" />
  <row Id="3159" PostId="1182" Score="0" Text="@piznajko, зрозуміло. P.S.: відповідаючи в коментарях, добре вказувати адресата через знак «@» (он як я Вас на початку цього коментаря); бо сповіщення про новий коментар отримує лише автор запитання/відповіді (його, відповідно, можна не вказувати) і той, до кого прямо звернулися через «@» (інші автоматично про новий коментар не дізнаються)." CreationDate="2017-04-06T09:43:43.963" UserId="4" />
  <row Id="3164" PostId="1182" Score="0" Text="@Sasha У HathiTrust теж є цей скан (я його раніше бачив) - https://catalog.hathitrust.org/Record/006609354 . Але там теж можна лише шукати вирази, а оскільки я не знаю як саме Костецький переклав це речення то й пошук здається неможливим." CreationDate="2017-04-06T16:02:54.277" UserId="331" />
  <row Id="3256" PostId="1182" Score="0" Text="Ну, насправді нема такого правила, щоби обов'язково «окремо запитання українською — окремо англійською». По-моєму, навіть навпаки — краще мати обидві версії в одному місці. Але Ви, як автор запитання, звісно, можете відкидати будь-які редагування / пропозиції щодо редагування у Вашій відповіді (типу, за Вами останнє слово)." CreationDate="2017-04-13T14:01:44.303" UserId="4" />
  <row Id="3696" PostId="1182" Score="0" Text="@Sasha Переклад англійською був трохи а-ля Ґуґл транслейт. Такого робити не треба." CreationDate="2017-05-13T18:11:55.173" UserId="331" />
  <row Id="3699" PostId="1182" Score="0" Text="@piznajko, можливо. Користувач, що його робив (FracturedRetina, це видно в [історії](//ukrainian.stackexchange.com/posts/1182/revisions)) не володіє українською мовою на 100%." CreationDate="2017-05-13T20:14:24.343" UserId="4" />
  <row Id="3128" PostId="1183" Score="0" Text="Замінив джерело перекладу Стешенко на той де переклад з'явився вперше (Вільям Шекспір. Вибрані твори: В 2 т. Київ: Мистецтво. Т. 1.[4] 1950. 801 стор.), але бачу ви це редагування відкинули." CreationDate="2017-04-04T03:05:29.337" UserId="331" />
  <row Id="3129" PostId="1183" Score="0" Text="Також переклад Куліша 1901, це не просто його переклад, а переклад у редакції Івана Франка (це моє редагування бачу ви відкинули теж)" CreationDate="2017-04-04T03:06:18.450" UserId="331" />
  <row Id="3132" PostId="1183" Score="0" Text="@piznajko - Я знайшов ці цитати у сканах _реальних_ книжок і я вказую ті дані, які саме в них були написані. Як ваша фраза звучала в перекладі Стешенко в виданні 1950 р. я просто _не знаю_, бо я знайшов лише видання 1985 р. Те саме й з Кулішем. Ніякого «Панька» та «за редакцією Франка» там не значилося, Франко там написав передмову та коментарі, от і все. Я пишу лише правду, нічого домислювати або видавати бажане за дійсне я не збираюся." CreationDate="2017-04-04T03:12:28.690" UserId="66" />
  <row Id="3133" PostId="1183" Score="0" Text="Редакції Стешенко між 1952 та 1985 не змінилися.&#xA;&#xA;пс. Раджу озайомитися хоч похапцем з _Олексин, Ольга.  [Особливості відтворення шекспірової гри слів в українських перекладах: дисертація кандидата філологічних наук](http://web.archive.org/web/20170401193503/http://www.kspu.edu/FileDownload.ashx/%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BD_%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F.doc?id=eb023654-93f5-41f6-83ae-746b20e158b5) // Львів: Львівський Національний Університет Імені Івана Франка, 2016. 229 стор._&#xA;&#xA;Звідти ви дізнаєтесь про 2 редакції перекладу Франка" CreationDate="2017-04-04T03:13:41.503" UserId="331" />
  <row Id="3134" PostId="1183" Score="0" Text="@piznajko - Як ви це знаєте? Читали обидва видання? То чому тоді просите инших вам цитату знайти? А оте читати не буду, мене переклади Шекспіра не цікавлять, вони всі спотворюють його ґеніальну поезію." CreationDate="2017-04-04T03:15:40.337" UserId="66" />
  <row Id="3135" PostId="1183" Score="0" Text="Знаю що різниці між редакціями перекладу Стешенко немає між виданнями 1952 та 1985 років бо так каже перекладацька наукова література" CreationDate="2017-04-04T03:17:49.113" UserId="331" />
  <row Id="3138" PostId="1183" Score="0" Text="Панько він і в Африці Панько. Куліш сам надавав перевагу цій димунітивній формі свого імені і підписував так свої літературні праці. До речі, якщо не хочете ознайомитися зі 229-сторінковою роботою Оликсиної, [ось тут](http://philology.knu.ua/library/zagal/Movni_i_konceptualni_2011_38/347_359.pdf) (стор. 355) згадується про редакцію переклада Панька Куліша зроблену Вороним; а [ось тут](http://molodyvcheny.in.ua/files/journal/2016/4/99.pdf) (стор. 407) Олексин у своїй статті згадує про редакцію Кулішевого перекладу зроблену Франком." CreationDate="2017-04-04T05:17:37.177" UserId="331" />
  <row Id="3139" PostId="1183" Score="1" Text="@piznajko - Ось вам мій [ориґинал](http://shron.chtyvo.org.ua/William_Shakespeare/Romeo_ta_Dzhulieta.pdf). Скажіть, от де там «Панько», де там «під редакцією Франка»? Я ж вам вже написав, хіба одного разу вам мало? Чи ще й втретє доведеться писати?" CreationDate="2017-04-04T05:56:23.003" UserId="66" />
  <row Id="3114" PostId="1184" Score="2" Text="Зазвичай, «**з**авантаження». «**Н**авантаження» — це може як характеристика («велике навантаження системи»/«висока завантажен**ість** системи»/«high system load»), а як процес здебільшого «**з**авантаження» («завантажуємо компоненти»)." CreationDate="2017-04-03T14:02:08.587" UserId="4" />
  <row Id="3115" PostId="1184" Score="1" Text="Чи `завантаження` не ближче до `download`/`downloading`?" CreationDate="2017-04-03T14:04:49.483" UserId="67" />
  <row Id="3116" PostId="1184" Score="0" Text="[Мейнарович](http://e2u.org.ua/s?w=loading&amp;dicts=2&amp;highlight=on), [ще](http://e2u.org.ua/s?w=load&amp;dicts=2&amp;highlight=on); [microsoft](//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=loading&amp;langID=uk-ua), [ще](//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=load&amp;langID=uk-ua); ну й KDE здебільшого «завантаження» («навантаження» у випадках «навантаження на щось», тобто міра)." CreationDate="2017-04-03T14:06:32.097" UserId="4" />
  <row Id="3117" PostId="1184" Score="0" Text="Зрозумiв, не тi перекладачi дивлюсь." CreationDate="2017-04-03T14:10:56.420" UserId="67" />
  <row Id="3120" PostId="1184" Score="0" Text="А які дивитеся, якщо не секрет? (Я, власне, не мав на увазі, що Ви не ті дивитеся — то була відповідь на попередній коментар.)" CreationDate="2017-04-03T14:19:04.633" UserId="4" />
  <row Id="3121" PostId="1184" Score="0" Text="А щодо downloading — воно є частковим випадком loading. Не дивно, якщо два порівняно нових поняття, що стоять у відносинах гіперонім-гіпонім одне до одного, передаються одним словом. І download/upload поки єдиного перекладу, як на мене, **[не мають](//ukrainian.stackexchange.com/q/769/4)** (а от loading, як більш широке і просто через брак альтернативних варіантів, по-моєму, має)." CreationDate="2017-04-03T14:21:28.310" UserId="4" />
  <row Id="3122" PostId="1184" Score="0" Text="http://cybermova.com/cgi-bin/olenuapro.pl?Word=loading , http://slovnenya.com/dictionary/loading та google.translate" CreationDate="2017-04-03T14:38:47.817" UserId="67" />
  <row Id="3123" PostId="1184" Score="0" Text="Ну, в принципі, «триває вантаження даних» — теж варіант. Але так гарно, як в англійській — коротше слово загальне, а префіксами задається напрямок — по-моєму, все одно не вийде. Я маю на увазі, навіть якщо «вантаження» стане найпоширенішим способом передачі англійського «loading», «**за**вантаження», імовірніше, все одно не втратить цього сенсу і не стане відповідником лише для «downloading»." CreationDate="2017-04-03T14:50:55.450" UserId="4" />
  <row Id="3124" PostId="1184" Score="1" Text="Можно по-брутальному і коротко: _триває [йде] вантаж_" CreationDate="2017-04-03T21:09:58.923" UserId="585" />
  <row Id="3125" PostId="1184" Score="2" Text="@Sasha, перенесiть, будь ласка, ваш коментар у вiдповiдь." CreationDate="2017-04-03T21:19:00.753" UserId="67" />
  <row Id="3126" PostId="1184" Score="0" Text="Є ще менш брутальне — [завантажка](https://www.google.com.ua/search?q=&quot;завантажка&quot;), використовується в документаж вугільної промисловості, тощо, але доволі рідко." CreationDate="2017-04-03T21:19:29.920" UserId="585" />
  <row Id="3141" PostId="1184" Score="0" Text="@br3t, поки що нема часу. Якщо хтось інший створить на основі цих шматків відповідь — я буду лише радий. Але наразі воно додається в *кінець* черги речей-що-давно-їх-збираюся-зробити-на-UkrSE (коли закінчиться поточний проект на роботі — якщо ніхто до цього кращу відповідь не напише, обов'язково перенесу)." CreationDate="2017-04-04T08:44:10.347" UserId="4" />
  <row Id="3175" PostId="1184" Score="1" Text="Possible duplicate of [Як краще перекласти українською &quot;download&quot; та &quot;upload&quot;?](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/769/%d0%af%d0%ba-%d0%ba%d1%80%d0%b0%d1%89%d0%b5-%d0%bf%d0%b5%d1%80%d0%b5%d0%ba%d0%bb%d0%b0%d1%81%d1%82%d0%b8-%d1%83%d0%ba%d1%80%d0%b0%d1%97%d0%bd%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%be%d1%8e-download-%d1%82%d0%b0-upload)" CreationDate="2017-04-07T08:56:11.600" UserId="55" />
  <row Id="3312" PostId="1184" Score="1" Text="@br3t а як вам &quot;відвантаження&quot;? Тоді пара &quot;завантаження&quot; - &quot;відвантаження&quot;. Я дивився попередні питання і взагалі шукав переклади, але отакого, як я пропоную, ніде не бачив." CreationDate="2017-04-19T14:57:18.213" UserId="240" />
  <row Id="3130" PostId="1185" Score="1" Text="Дякую! Якщо вважати дві редакції перекладу Панька Куліша, то тоді ще є переклад Куліша у редакції Миколи Вороного (1928)" CreationDate="2017-04-04T03:08:51.190" UserId="331" />
  <row Id="3143" PostId="1187" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Чи дивилися ви у словники у спробі самостійно відповісти на запитання? Якщо так, то варто уточнювати, чим са́ме не сподобалися відповіді, що там є. Ось, як інші користувачі оформлюють подібні запитання: [один](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/1157/), [два](http://ukrainian.stackexchange.com/questions/1068/)" CreationDate="2017-04-04T14:31:44.840" UserId="8" />
  <row Id="3145" PostId="1187" Score="0" Text="Дякую, саме тому і запитав, що звернення до словників не дало мені розуміння різниці цих слів в даному контексті, де мене спробували виправити. В майбутньому обов'язково використовуватиму запропонований вами формат питання." CreationDate="2017-04-04T18:50:22.700" UserId="923" />
  <row Id="3147" PostId="1190" Score="1" Text="Ось у цьомому [цікавому обговоренні](https://forum.durdom.in.ua/viewtopic.php?p=2953140) є ще з десяток варіянтів назви того предмета." CreationDate="2017-04-04T22:07:45.467" UserId="66" />
  <row Id="3148" PostId="1190" Score="1" Text="@YellowSky, дуже цікаво. Ще [трішки прикладів є тут](http://ukr.segodnya.ua/life/stories/trudnosti-perevoda-s-ukrainskogo-na-ukrainskiy-britvanka-rondil-i-fandel-617332.html)." CreationDate="2017-04-04T23:17:05.373" UserId="4" />
  <row Id="3172" PostId="1190" Score="0" Text="Дякую за таку розширену відповідь. В більшості випадків дійсно цікавить переклад, тож відповідь (а особливо додаткові варіянти) дуже доречна. Проте де можна таки подивитись на приклади використання саме &quot;сунія&quot; та &quot;панівка&quot;. Можливо в них є інші красномовні синоніми окрім &quot;деко&quot; ?" CreationDate="2017-04-06T21:05:31.983" UserId="926" />
  <row Id="3173" PostId="1190" Score="1" Text="@ColdLearning, якщо чесно, не думаю, що десь можна подивитись на приклади використання. Це схоже на рідкі діалектні слова, що майже не застосовуються на письмі. Посилання на інші (також діалектні і рідкі) синоніми наводив Yellow Sky і я в коментарях вище." CreationDate="2017-04-06T23:20:41.573" UserId="4" />
  <row Id="3149" PostId="1192" Score="2" Text="Ukrainian.SE — це не перекладацький сайт. Автор запитання має продемонструвати свою спробу відповісти на запитання, пояснити своїми словами текст іноземною мовою, а також пояснити, чим запропоновані у словниках чи інших джерелах варіанти перекладу вас не задовольнили." CreationDate="2017-04-05T19:29:35.153" UserId="8" />
  <row Id="3151" PostId="1192" Score="1" Text="У «викласти» (доконаного виду) є наказовий спосіб — це «[ви́кладіть](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=викласти)». Іще «ви́голосіть» (рос. «огласите»), а також «прочитайте», «зачитайте», «подайте», «наведіть»." CreationDate="2017-04-05T20:59:52.990" UserId="4" />
  <row Id="3153" PostId="1192" Score="1" Text="@Kosarar, дякую, що уточнили запитання. Згоден, що його тепер можна перевідкрити. Менше з тим, свій мінус я не зніму, бо таки не наведено спробу самостійно знайти відповідь в Інтернеті. Будь ласка, наступним разом завжди робіть таку спробу, тоді запитання будуть цікавішими." CreationDate="2017-04-05T21:15:52.420" UserId="8" />
  <row Id="3156" PostId="1192" Score="1" Text="@Sasha як на мене, формула &quot;Прошу `особа у знахідному відмінку` `інфінітив` ... &quot; - менше ріже око, коли необхідно передати ідею наказового способу в цьому випадку" CreationDate="2017-04-06T07:29:02.187" UserId="92" />
  <row Id="3157" PostId="1192" Score="2" Text="Якщо це цитата з &quot;Операції И&quot; то там було &quot;Огласите...&quot;" CreationDate="2017-04-06T07:34:53.357" UserId="69" />
  <row Id="3174" PostId="1192" Score="1" Text="Дякую, Сашо. «ви́голосіть», «наведіть» дуже добре вписуються у відповідь. Дякую також Artemix♦ - але це я творчо перероблюю свої знання." CreationDate="2017-04-07T05:07:47.317" UserId="894" />
  <row Id="3203" PostId="1192" Score="1" Text="Було б непогано сформулювати відповідь." CreationDate="2017-04-10T08:46:30.297" UserId="334" />
  <row Id="4132" PostId="1192" Score="0" Text="Викладіть весь список. &#xA;Виголосіть весь список." CreationDate="2017-07-30T21:29:39.550" UserId="538" />
  <row Id="4217" PostId="1192" Score="0" Text="Як на мене, то або &quot;оголосіть весь список&quot;, або &quot;перелічіть всі варіанти&quot;" CreationDate="2017-08-02T20:37:57.673" UserId="205" />
  <row Id="3155" PostId="1193" Score="1" Text="_Понаїхало_ (іменник, чол. рід), _заїздисько_ (так само), _сíдок_." CreationDate="2017-04-06T05:29:40.667" UserId="66" />
  <row Id="3158" PostId="1193" Score="1" Text="До речі, [Словотвір](http://slovotvir.org.ua/words/skvoter) пропонує «безхатько». Хоча це трішки інше значення, по-моєму (хіба що «чужохатько»). Іще: «самопоселенець»; [вживається](//www.google.com/search?q=самопоселенець) (книжки: [1](//books.google.com/books?id=TUlGAQAAIAAJ&amp;q=самопоселенець), [2](http://www.inmo.org.ua/assets/files/Taranenko.%20Aktualizovani%20modeli%20(2015).pdf); наприклад щодо Чорнобиля); по-моєму, це саме те." CreationDate="2017-04-06T09:35:39.290" UserId="4" />
  <row Id="3161" PostId="1193" Score="5" Text="Стаття у вікіпедії [Самосели зони відчуження](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B8_%D0%B7%D0%BE%D0%BD%D0%B8_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%87%D1%83%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F). У статті ще декілька посилань на газетні статті із &quot;самоселами&quot;." CreationDate="2017-04-06T14:36:00.850" UserId="69" />
  <row Id="3162" PostId="1193" Score="0" Text="@Sasha @ Artemix @ YellowSky Як щодо перенесення вашого коментаря у відповіді? Обидва ваші пропоновані варіанти - реально гарні!" CreationDate="2017-04-06T15:52:25.337" UserId="331" />
  <row Id="3163" PostId="1193" Score="4" Text="@Yola Якби ми зараз жили у 16-18 сторіччі то такий би новотвір був би дуже вдалим. Але у поточному сторіччі та враховуючи що українці + кримські татари це два  корінні народи території України, такий неологізм був би політично некоректним. Я, до речі, pc bro й намагаюсь використовувати політично коректну термінологію" CreationDate="2017-04-06T15:59:41.080" UserId="331" />
  <row Id="10198" PostId="1193" Score="0" Text="Значення слова squatter не гарантує того, що зайняте місце зайняте незаконно. Його багато стали використовувати для тих, людей, які займають якесь певне місце без дозволу, але по суті означає людину, що сидить накарачки (наче гопник))) ). Тобто коли багато ходив та дуже стомився і щоб відпочили ноги присів тимчасово." CreationDate="2020-02-25T21:54:46.160" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="3165" PostId="1194" Score="1" Text="Чи не здається вам, що це занадто суб’єктивне? Це таке саме, коли спитати, як у коміксах українською передається звук сірника, що падає на мармурову підлогу, чи зойк сніжинок, що лягали на гілках, аби поринути у свій безмежний сон. ;)" CreationDate="2017-04-06T16:39:12.263" UserId="66" />
  <row Id="3166" PostId="1194" Score="0" Text="@YellowSky, На інших сайтах подібні запитання пробігають. Не можу швидко наґуґлили, але [here, for one](http://ell.stackexchange.com/q/119108/27). Або [ось, marginally related](http://ell.stackexchange.com/q/107781/27). Хоча ви маєте рацію, що такі запитання запрошують до суб'єктивних відповідей. Зараз post notice поставлю." CreationDate="2017-04-06T17:31:19.233" UserId="8" />
  <row Id="3167" PostId="1194" Score="0" Text="@YellowSky, можливо, я не дуже добре пояснила контексти вживання цього вигуку(?), але деякими не літературними прикладами із зловтішним `муа-ха-ха-ха` російською є [раз](https://goo.gl/Vxqxw1), [два](https://goo.gl/L8iDdA), [три](https://es-la.facebook.com/babchenkoa/posts/742783215821914). Зараз спробую переформулювати питання." CreationDate="2017-04-06T19:48:26.380" UserId="390" />
  <row Id="3168" PostId="1194" Score="0" Text="Під «суб’ективним» я мав на увазі, що хіба ж усі зловтішно сміються однаковими літерами? Один може так сміятися, а другий геть инакше. Коли йдеться про комікси, то там дійсно можуть вживатися стандартні звуконаслідувальні кліше, тільки от це стосується скоріш не мови, а коміксної культури, яка, скажімо, в Японії розвинена настільки, що там цих кліше сотні, є навіть для різних емоцій, запахів, різних видів болю, температури повітря, тощо. У нас коміксна культура відсутня. Тому тут 2 шляхи: або запозичуємо чужу, або _створюємо_ свою, вже готових відповідей на це питання ви не знайдете." CreationDate="2017-04-06T20:20:17.490" UserId="66" />
  <row Id="3171" PostId="1194" Score="1" Text="@YellowSky, тепер розумію ваше зауваження, маєте рацію. А щодо створення своєї комікс-культури, то [отут](http://www.ugar.com.ua/komiksy/komiks-volyathe-will/) лупають сю скалу :-)" CreationDate="2017-04-06T20:45:55.887" UserId="390" />
  <row Id="3169" PostId="1195" Score="0" Text="Дякую! Джерело скан [Google Books](https://books.google.com/books?id=iz5AAAAAIAAJ&amp;hl=uk&amp;source=gbs_navlinks_s)?" CreationDate="2017-04-06T20:22:56.130" UserId="331" />
  <row Id="3170" PostId="1195" Score="0" Text="@piznajko, так. Ну, точніше, розпізнані фрагменти з цього скану в сніпетах результатів пошуку. Бо переглянути саме цей фрагмент цього скану Google Books не дозволяє." CreationDate="2017-04-06T20:35:00.677" UserId="4" />
  <row Id="3219" PostId="1195" Score="1" Text="Прияняв відповідь від @Sasha, бо реально було надзвичайно важко знайти переклад РіД Костецького й кількість часу та зусиль які на це витратив Sasha викликають справжню повагу. Дяки!!!&#xA;&#xA;пс. Ну й звичайно ж дякую Palacsinta та Yellow Sky за решту варіантів перекладів." CreationDate="2017-04-11T03:13:16.240" UserId="331" />
  <row Id="3218" PostId="1197" Score="1" Text="величезне дяюку за додаткову розширену відповідь. Якраз те, що шукав" CreationDate="2017-04-10T22:04:32.110" UserId="926" />
  <row Id="3176" PostId="1198" Score="0" Text="Цікаво, що [тут](http://stalivyrazy.org.ua/everyfile.php?transfer=folders/o/ozidanij.html), як аналогічний російський вираз, наводять «быть в ожидании» — хоча в інших місцях я не бачу, щоб «быть в ожидании» (без пояснення чого саме) мало сталу конотацію «бути вагітною»." CreationDate="2017-04-07T12:11:27.580" UserId="4" />
  <row Id="3177" PostId="1198" Score="0" Text="Як аналоги евфемістичному «в интересном положении» [тут](http://stalivyrazy.org.ua/everyfile2.php?transfer=folders/b/beremennaja.html) наводять «*такою* бути», «в *такім* ділі бути», «на *таких* порах бути»." CreationDate="2017-04-07T12:19:38.853" UserId="4" />
  <row Id="3178" PostId="1198" Score="2" Text="«Быть в интересном положение» є фактично інтернаціональним (фр. [état intéressant](//fr.wiktionary.org/wiki/état_intéressant), [position intéressante](//fr.wiktionary.org/wiki/position_intéressante) або [situation intéressante](//fr.wiktionary.org/wiki/situation_intéressante), англ. [interesting condition](//en.wiktionary.org/wiki/interesting_condition)) — і, хто перший, невідомо." CreationDate="2017-04-07T12:24:23.217" UserId="4" />
  <row Id="3179" PostId="1198" Score="0" Text="&quot;[Декамерон](http://www.e-reading.club/chapter.php/1000149/105/Bokachcho_Dzhovanni_-_Dekameron.html)&quot; у перекладі Миколи Лукаша містить вираз &quot;при надії&quot;, та й у новинах [уживається](http://www.bbc.com/ukrainian/multimedia/2014/09/140908_royal_pregnancy_it)" CreationDate="2017-04-07T15:01:38.237" UserId="390" />
  <row Id="3180" PostId="1198" Score="0" Text="@Sasha - [Ось пишуть](http://www.etymonline.com/index.php?term=interesting&amp;allowed_in_frame=0), що англійське _interesting condition_ вперше зафіксовано в 1748, то скоріше за все англійці були першими." CreationDate="2017-04-07T15:27:41.300" UserId="66" />
  <row Id="3181" PostId="1198" Score="0" Text="@YellowSky, так а про французів же нема даних?" CreationDate="2017-04-07T16:44:26.690" UserId="4" />
  <row Id="3182" PostId="1198" Score="0" Text="@Sasha -Ну там за вашими посиланнями вказано словники десь року 1800." CreationDate="2017-04-07T17:26:03.010" UserId="66" />
  <row Id="3183" PostId="1198" Score="0" Text="Я оце щойно був дуже здивований, коли дізнався, що в українській є слово «роди»." CreationDate="2017-04-07T17:27:12.283" UserId="66" />
  <row Id="3184" PostId="1198" Score="1" Text="@YellowSky, а звідки ж тоді, на вашу думку, походять слова *народжувати(ся)*, *народження*, *розродитися*, *уродини* (*вродини*) тощо?)" CreationDate="2017-04-07T18:02:09.390" UserId="435" />
  <row Id="3186" PostId="1198" Score="2" Text="Ще є цікаве слово *породілля*." CreationDate="2017-04-07T18:37:42.377" UserId="435" />
  <row Id="5111" PostId="1198" Score="1" Text="*У того ж В. Даля з'являється поняття «зносити», в тому числі, у значенні терпіти. - І це теж хороший привід для роздумів. **А широко відомий оборот «бути при надії» пов'язаний зі швидкими пологами.** Підвищення сімейного статусу невістки чітко звучить і в такому у вислові: «Першого сина женять батько та мати, а другого - невістка»*  [(с)Знайдено в інтернеті(с)](http://arhiv-statey.pp.ua/index.php?newsid=22495) Тобто, після пологів статус невістки у родині свекрухи і свекра значно покращувався. Звідси і надія на це." CreationDate="2017-12-01T22:44:49.713" UserId="1188" />
  <row Id="3189" PostId="1199" Score="2" Text="Думаю, програмісти просто користуються схожістю між **str**ing та **стр**ічка, плюс надлишок російськомовної термінології в галузі I.T. (**стр**ока). А взагалі — так, важка справа — шукати у словниках 1893 року термін, який позначає тип даних у комп'ютерному програмуванні. :)" CreationDate="2017-04-07T20:56:12.573" UserId="8" />
  <row Id="3191" PostId="1199" Score="0" Text="Власне, я не розумію, навіщо для тексту два різні терміни для одного й того самого: `string` і `text`. Чому б не перекладати просто як «текст»? А якщо вже якесь середовище розрізняє `string` і `text` (он як в SQL є `CHAR(N)`, `VARCHAR(N)` і `TEXT`) — то конкретно для нього вже робити переклади, базуючись на відмінностях значень цих термінів саме в ньому." CreationDate="2017-04-08T10:19:36.890" UserId="4" />
  <row Id="3192" PostId="1199" Score="0" Text="@Sasha в українській мові наразі є *рядок* і *текст*. Не зовсім зрозумів ваш коментар." CreationDate="2017-04-08T10:22:57.640" UserId="9" />
  <row Id="3194" PostId="1199" Score="0" Text="@Yola, я не розумію, навіщо в українській, англійській чи будь-якій іншій мові декілька слів для позначення одного (на мій погляд) того самого. По-моєму, достатньо «text»=«текст». Все інше лише заплутує." CreationDate="2017-04-08T13:41:24.410" UserId="4" />
  <row Id="3195" PostId="1199" Score="0" Text="@Sasha так я не проти, я запитую чим *стрічка*, що я часто чую, відрізняється від *рядок*. Про текст я нічого не казав." CreationDate="2017-04-08T14:50:40.367" UserId="9" />
  <row Id="8778" PostId="1199" Score="1" Text="Потрібно спочатку визначитися з тим, що хочеться дізнатися. Якщо потрібна різниця між словами стрічка та рядок - то це одна справа. Коли ж потрібно підібрати слово в переклад, до абстрактного значення string з мови програмування - то це інша справа. string у використанні в мові програмування має своє пояснення, чому саме string, і від цього пояснення треба відштовхуватися. Слово string не пояснює усіх характеристик типу даних string. Можливо в українській мові є влучніше слово для обмеженої певним числом послідовності байтів (array), де кожен байт вважається елементом таблиці символів." CreationDate="2019-05-12T05:38:56.330" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="8779" PostId="1199" Score="0" Text="... або два байти на один символ. Це вже залежить від кодування." CreationDate="2019-05-12T05:41:41.247" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="8780" PostId="1199" Score="2" Text="Слово стрічка не підходить для використання типу даних string, бо історично цей тип використовують лише для коротких рядків в тексті, можливо речення, можливо словосполучення, можливо слово, можливо будь яка невелика кількість слів. Невелика. Текст вже асоціюється з великою кількістю слів і відповідно з великим масивом байтів." CreationDate="2019-05-12T05:53:36.177" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="3190" PostId="1200" Score="2" Text="Arguably, прислів'я [прийшло](http://frazbook.ru/2008/12/21/nezvanyj-gost-xuzhe-tatarina/#comment-263) з Московського царства, де словом *татарин* називали збирача податку, який Москва платила Сараю. А у якості етноніму використовувалося слово *булгарин* або *каза́нець*. Більше ранній вжиток слова «татарин» означав «жителів **країни на Півночі Китаю**» ([Фасмер](http://www.endic.ru/fasmer/Tatarin-13382.html)). Тому запропонований варіант не лише неправильний і чужорідний, а ще й вводить в оману. «Збирач податку» — це зовсім не те само, що «той, хто вчинив самовільне захоплення території»." CreationDate="2017-04-07T21:10:41.750" UserId="8" />
  <row Id="3989" PostId="1201" Score="1" Text="Звернула увагу, що коли йдеться про самоселів Чорнобильської зони чи кримських татар-самоверненців, то це люди, які повертаються на _свою_ територію, куди з різних причин їм заборонено повертатись. Тоді як **[сквотер](https://uk.wikipedia.org/wiki/Сквот)** — особа, що займає _чуже_ помешкання без згоди власника, і це слово несе негативну конотацію." CreationDate="2017-07-13T07:51:47.820" UserId="1062" />
  <row Id="10200" PostId="1201" Score="0" Text="@ata_zh Ліна Костенко вбачає у слові &quot;самосел&quot; негативну конотацію (з Вікіпедії): Самоселами цих людей почали називати журналісти ще з 80-х років 20-го століття. Вчені, учасники історико-етнографічних експедицій у зону відчуження, серед яких і поетеса Ліна Костенко, вважають таку назву некоректною: &quot;Я відразу хотіла б попросити, щоб тих людей ніхто не називав самоселами: це образливо, адже там їхня батьківщина. Вони виросли там і продовжують жити після аварії у своїх рідних будинках – хай і забуті Богом і державою&quot;." CreationDate="2020-02-26T15:55:24.750" UserId="69" />
  <row Id="3193" PostId="1202" Score="1" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! У запитаннях такого роду завжди варто вказувати контекст, а також продемонструвати, які власні спроби відповісти на запитання ви зробили." CreationDate="2017-04-08T12:04:37.440" UserId="8" />
  <row Id="3196" PostId="1203" Score="2" Text="«Любий друже» — обидва слова в кличному відмінку. (Просто кличний відмінок прикметників збігається з називним.)" CreationDate="2017-04-08T20:28:30.067" UserId="4" />
  <row Id="3199" PostId="1204" Score="2" Text="Перша частина відповіді завершується *Хоча це значення й переносне, але чому «стрічка» не може позначати ряд символів (а не людей, машин, рослин)?*, відповідь проста, тому що він і не позначає ряд чогось, він позначає геометричну фігуру, наприклад кінострічка має носій у вигляді стрічки." CreationDate="2017-04-09T04:27:44.853" UserId="9" />
  <row Id="3200" PostId="1204" Score="1" Text="У другій частині стрічка в наведених уривках знов-таки має значення типографського/геометричного об'єкта - лінії тексту." CreationDate="2017-04-09T04:29:47.720" UserId="9" />
  <row Id="4678" PostId="1204" Score="1" Text="@Yola, в другій частині я сам проти використання «стрічка» у значенні «line/row». А от у першій — використання «стрічка» замість «string» мені здається цілком виправданим — в англійській «string» теж позначає стрічку, мотузку, струну, а не ряд, і мені здається, що використати «стрічка», щоб чітко відрізники від «line/row» (який уже «рядок») — гарна ідея." CreationDate="2017-10-01T06:29:34.717" UserId="4" />
  <row Id="3212" PostId="1206" Score="3" Text="Чесно кажучи, не відчуваю двозначності. Для позначення не нових речей слово &quot;вживаний&quot; є усталеним. Тому ваш приклад із смартфоном сприймається мною однозначно. Коли ж під цим словом у наведеному прикладі розуміти &quot;популярний&quot; або &quot;поширений&quot; то така конструкція виглядає дуже дивною і незвичною для мене. На користь цього вказує пошук: використання слова &quot;вживаний&quot; в якості &quot;поширений, розповсюджений&quot;, по-перше, дуже мізерне; по-друге, стосується в основному якихось, нематеріальних (?) речей (&quot;останнім часом це дуже вживаний вислів/термін/мотив&quot;) та їжі, напоїв (&quot;горілка дуже вживаний продукт&quot;)" CreationDate="2017-04-10T12:24:12.263" UserId="222" />
  <row Id="3208" PostId="1208" Score="0" Text="[«Дерзай» у рос.-укр. корпусі](http://search2.ruscorpora.ru/search.xml?text=lexgramm&amp;mode=para&amp;mycorp=%28lang:ukr+|+lang_trans:ukr%29&amp;lex1=дерзать)." CreationDate="2017-04-10T11:17:37.523" UserId="4" />
  <row Id="3209" PostId="1208" Score="0" Text="[«Дерзати» у СУМ-20](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21683&amp;page=738)." CreationDate="2017-04-10T11:18:10.430" UserId="4" />
  <row Id="3220" PostId="1208" Score="2" Text="Гайда! Нумо! Обидва слова можна вжити у значені (вперед, роби!)" CreationDate="2017-04-11T03:38:16.767" UserId="331" />
  <row Id="3244" PostId="1208" Score="0" Text="Добра відповідь, piznajko. Але &quot;Гайда!&quot; ніби більше заклик до спільної роботи?.." CreationDate="2017-04-12T14:48:19.000" UserId="894" />
  <row Id="9313" PostId="1208" Score="0" Text="Василь Барвінок у [коментарі на фейсбуці](https://www.facebook.com/ukrse/posts/1569052649887442?comment_id=1569075379885169) пропонує просто «вперед»." CreationDate="2019-09-05T12:39:43.670" UserId="4" />
  <row Id="3204" PostId="1209" Score="2" Text="Не думаю що для випускників вишів є якісь критерії по читанню. З мого досвіду, швидкість читання контролюєтся лише у початковій школі. Був дуже вражений, коли виявилося що у 10 классі одна з моїх однокласниць мала великі проблеми із читанням вголос (зрозуміло що вона була &quot;трієчницею&quot;, але такого рівня я не очікував)." CreationDate="2017-04-10T09:34:48.530" UserId="69" />
  <row Id="3205" PostId="1209" Score="0" Text="@Artemix, я взагалі здивований, що такі критерії не прописані для **кожного** класу школи. Причому у вигляді таблиці виду «швидкість-оцінка»." CreationDate="2017-04-10T09:37:49.283" UserId="8" />
  <row Id="3206" PostId="1209" Score="0" Text="@Artemix, підтримую. В старших класах і вишах напевно **інші** критерії успішності. Оцінювати швидкість читання в старших класах/вишах якось безглуздо, там оцінюють вже більш серйозні навички. А для молодших класів читання на швидкість нещодавно [відмінили](http://www.bbc.com/ukrainian/society/2016/08/160804_elementary_education_dk)." CreationDate="2017-04-10T11:00:43.790" UserId="4" />
  <row Id="3207" PostId="1209" Score="0" Text="@bytebuster, а як були особам з дефектами (дислексія тощо) — не випускати їх зі школи? (По-моєму, в середніх/старших класах і не повинно бути таких примітивних вимірювань — має оцінюватись здатність учня виконувати складні завдання в цілому, а не «як швидко читає», «як швидко рахує», «як ретельно пише». А от чи правильно, що відмінили таке в молодших класах — питання дискусійне.)" CreationDate="2017-04-10T11:04:46.503" UserId="4" />
  <row Id="3210" PostId="1209" Score="0" Text="Друзі, @Sasha, ну при чому тут дислексія?! Йдеться про регулярні загальноосвітні державні заклади. Перепрошую, але давайте не займатися [cherry-picking](https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_fallacies#Faulty_generalizations). Якщо таких критеріїв нема (and you have reasons to think so) — це буде правильною відповіддю на запитання." CreationDate="2017-04-10T11:27:59.093" UserId="8" />
  <row Id="3211" PostId="1209" Score="2" Text="Критерії оцінювання навчальних досягнень учнів 5-11 класів з української мови та української літератури. Швидкість читання мовчки (слів за хвилину): 12-й клас - 170 – 360 http://blolena.blogspot.com/2014/12/5-11.html" CreationDate="2017-04-10T11:58:25.643" UserId="69" />
  <row Id="3213" PostId="1212" Score="1" Text="Якщо шукати лексему &quot;дерзати&quot; можна знайти і Старицького, і Гончара." CreationDate="2017-04-10T12:39:38.800" UserId="69" />
  <row Id="3214" PostId="1212" Score="0" Text="@Artemix, я її й шукав. Але приклади наводив лише з «дерзай(те)» і лише зі старої класики (є ще приклад в Квітки-Основ'яненка, але там стиль самої репліки специфічний, тому не став її наводити)." CreationDate="2017-04-10T13:21:40.503" UserId="4" />
  <row Id="3215" PostId="1212" Score="4" Text="Цікаво що Фасмер для рос. &quot;дерзать&quot; дає споріднене укр. [&quot;дерзатися&quot;](http://enc-dic.com/fasmer/Derzat-3770.html) (&quot;зібратися із силами, підбадьоритися&quot;), але я не знайшов цього слова в українських словниках." CreationDate="2017-04-10T13:25:41.563" UserId="69" />
  <row Id="3217" PostId="1213" Score="0" Text="Вточнення: я казав, що відмінено читання на швидкість в *початкових* класах (та й про те не впевнений на 100% — це просто з новин, а не з досвіду)." CreationDate="2017-04-10T21:37:47.937" UserId="4" />
  <row Id="3221" PostId="1213" Score="0" Text="@Sasha, так, вимоги щодо швидкості читання є у програмі для 10-11 класів - виправив відповідь." CreationDate="2017-04-11T11:01:51.310" UserId="69" />
  <row Id="3224" PostId="1214" Score="6" Text="«Віддупляється» – приходить до тями, «не вдупляється» – не може зрозуміти, збагнути. «Роздуплятися» багатозначне, значення дуже залежить від контексту (як і у всіх цих слів), основні значення: 1) те саме, що «віддуплятися»; 2) збагнути реальний стан речей, як воно є насправді; відкинути стереотипи, нав’язані суспільством, та почати жити життям вільної людини. Посилань не маю, тому буде коментар." CreationDate="2017-04-11T12:20:36.803" UserId="66" />
  <row Id="3234" PostId="1214" Score="3" Text="Вдуплитися - це синонім вкурити. Тобто зрозуміти суть тези." CreationDate="2017-04-11T23:25:10.447" UserId="331" />
  <row Id="8609" PostId="1215" Score="0" Text="Я звідкись всю дорогу уявляла, що цей синонімічний ряд походить від [*дупло*](http://sum.in.ua/s/duplo) в переносному значенні.  Напр., *дуплитися* - заховатися в дуплі (як у дитячій грі &quot;я в хатинці&quot;), не розуміти; *роздуплитися* - висунутися з дупла, зрозуміти. Схоже, мої здогадки - чудовий приклад для *хибної етимології*?" CreationDate="2019-03-17T13:10:07.577" UserId="435" />
  <row Id="8611" PostId="1215" Score="1" Text="Версія з доміно тепер мені більше імпонує, бо щойно згадалось жаргонне - *дупля не відбивати* [1](http://www.dimaname.ru/%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA-%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BD-9/), [2](https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D1%83%D0%BF%D0%BB%D1%8C), що за значенням схоже на *не віддупляти(ся)*." CreationDate="2019-03-17T13:20:40.313" UserId="435" />
  <row Id="8614" PostId="1215" Score="0" Text="Можливо версія щодо &quot;дупла&quot; як основи породила дуплити, вдуплити тощо. Для подальшого словотвору хибна етимологія не стає завадою, а навіть навпаки." CreationDate="2019-03-17T13:50:03.010" UserId="69" />
  <row Id="8615" PostId="1215" Score="0" Text="Наразі, зібравши докупи усі варіанти з відповідей,  я схиляюсь до логічності такого ланцюжка: дубль - дупель - не відбивати дупля (все з доміно) - не віддупляти(ся) з похідними (вже в ширшому значенні). Але все ж бракує обгрунтувань." CreationDate="2019-03-17T14:16:39.727" UserId="435" />
  <row Id="8610" PostId="1216" Score="2" Text="Я звідкись всю дорогу уявляла, що цей синонімічний ряд походить від [*дупло*](http://sum.in.ua/s/duplo) в переносному значенні.  Напр., *дуплитися* - заховатися в дуплі (як у дитячій грі &quot;я в хатинці&quot;), не розуміти; *роздуплитися* - висунутися з дупла, зрозуміти. Схоже, мої здогадки - чудовий приклад для *хибної етимології*?" CreationDate="2019-03-17T13:11:19.613" UserId="435" />
  <row Id="8612" PostId="1216" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, чому ж, цілком правдоподібно. Але яка з версій правильна — я не знаю. (Я лише стверждую, що слово є і в російській; і оскільки воно, здається, порівняно нове, а не праслов'янське, то, відповідно, хтось у когось його запозичив.)" CreationDate="2019-03-17T13:20:49.250" UserId="4" />
  <row Id="8613" PostId="1216" Score="2" Text="А після відповіді @Artemix версія з доміно тепер мені більше імпонує, бо щойно згадалось жаргонне - *дупля не відбивати* [1](http://www.dimaname.ru/%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA-%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BD-9/), [2](https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D1%83%D0%BF%D0%BB%D1%8C), що за значенням схоже на *не віддупляти(ся)*." CreationDate="2019-03-17T13:22:28.283" UserId="435" />
  <row Id="3225" PostId="1217" Score="0" Text="Два найрозповсюдженіші варіянти є кальками: «посилання» – це калька з російского «ссылка» (як у книзі), «ланка» – це калька безпосередньо з англійського «link» (одне з кілець ланцюга)." CreationDate="2017-04-11T15:38:22.007" UserId="66" />
  <row Id="3233" PostId="1217" Score="1" Text="Є ще _лінка_, що теж є кальною з _link_" CreationDate="2017-04-11T22:20:57.830" UserId="585" />
  <row Id="3237" PostId="1218" Score="0" Text="Дякую. В моєму питанні мался на увазі другий варіант, але я думаю шо **здебільшого** люди не поділяють перший і другий варіант, коли кажуть: &quot;тримай цікавий лінк, там стаття така-то така-то&quot;. Вони передають технично кажучи hyperlink, але на самої справі web-address на шось. Ваш поділ дуже теоретичний. Вийнятком є, може, лише техничні тексти." CreationDate="2017-04-12T06:25:15.283" UserId="777" />
  <row Id="3238" PostId="1218" Score="0" Text="@Suncatcher, от, по-моєму, це дуже неправильно — не поділяти. Гіперлінк — це щось типу кнопки; ми ж не кажемо «я надішлю тобі кнопку» замість «я надішлю тобі адресу»; то навіщо кажемо «я надішлю тобі лінк»? Але, звісно, можу бути і неправий." CreationDate="2017-04-12T08:14:11.713" UserId="4" />
  <row Id="3239" PostId="1218" Score="0" Text="Я не кажу про теоретичні тонкощі і не кажу шо це правильно - не поділяти, а кажу про real life :) Ні разу не чув, шоб хтось казав &quot;я надішлю тобі веб-адресу&quot;. Це довго, нудно і відірвано від жіття." CreationDate="2017-04-12T08:19:53.980" UserId="777" />
  <row Id="3240" PostId="1218" Score="0" Text="URL ще кажуть, якщо в першому сенсі, але його не транслітерірують, а пишуть як є." CreationDate="2017-04-12T08:21:49.170" UserId="777" />
  <row Id="3243" PostId="1218" Score="0" Text="Якщо link це URL, доречно було б вживати українське слово, яке відповідає суті. Колись натрапив  на варіант СТЕЖКА (джерела не можу знайти, сайт типу http://slovotvir.org.ua/words/link)" CreationDate="2017-04-12T14:33:44.853" UserId="161" />
  <row Id="3247" PostId="1218" Score="0" Text="@VitaliyPro, «URL», «URI» та «IRI» — це все часткові випадки поняття «web-address». Не бачу сенсу перекладати ці часткові випадки, оскільки різниця між «URL», «URI», «IRI» та «web-address» дуже тонка і незрозуміла неспеціалісту. Я б обмежився перекладом лише загального «web-address» (а не специфічних «URL», «URI», «IRI»)." CreationDate="2017-04-12T16:23:39.977" UserId="4" />
  <row Id="8968" PostId="1218" Score="0" Text="@Sasha Зазвичай, у спільноті, використовують слово &quot;посилання&quot; як переклад слова `link`.  Навіть не знав, що воно вважається калькою. Проте, я вважаю, що іншого варіанта перекладу цього слова в даному контексті немає на сьогодні." CreationDate="2019-07-01T07:41:04.637" UserId="2097" />
  <row Id="8970" PostId="1218" Score="0" Text="@improbable, я не певен, що _посилання_ — калька. Та й навіть якщо вважати його калькою, калькування — це всього-навсього один із способів творення нових слів (зловживати ним не варто, але й відмовлятися від нього — тим паче). У слова _посилання_, по-моєму, лише один недолік — його значення доволі широке (це радше _reference_, аніж _link_), але принаймні воно охоплює й потрібні конотації." CreationDate="2019-07-01T10:40:54.043" UserId="4" />
  <row Id="3350" PostId="1219" Score="0" Text="IMHO є й третє значення слова &quot;конгрес&quot;. Я маю на увазі &quot;Конгрес Українських Націоналістів&quot;, який не є ажніяк постійним з'їздом." CreationDate="2017-04-21T08:25:22.530" UserId="963" />
  <row Id="3351" PostId="1219" Score="0" Text="@AlexeyDobrovolsky Цитую частину своєї відповіді.&quot;У наведених автором питання прикладах усі слова, значення яких спонукало до запитання, входять саме до назв організацій (чи то окреме товариство, чи то об’єднання), незалежно від організаційно-правової форми, а в назву, зрозуміло, можна записати будь-що, жодних обмежень (хоч &quot;Міжгалактичне Утворення&quot;) :)&quot; Це саме стосуєтья &quot;Конгресу українських націоналістів&quot;. В назву можна додати все, що завгодно. Але це не додає самому слову &quot;конгрес&quot; нового значення на підставі вживання у власній назві, а не відповідно до словника." CreationDate="2017-04-21T09:23:30.570" UserId="435" />
  <row Id="3226" PostId="1220" Score="0" Text="Вас цікавлять лише синтетичні форми з _-ся_ (_пишеться_) чи конструкції _бути_ + _пасивний дієприкметник минулого часу_ (_була написана_) теж цікавлять?" CreationDate="2017-04-11T20:11:37.003" UserId="66" />
  <row Id="3227" PostId="1220" Score="0" Text="@YellowSky, думаю, що усі випадки пасивних конструкцій, окрім «легітимних» як-то *«молодята кохаються»*, *«гори видніються»*, або *«книгу було написано у N році»*. Тобто, усі випадки, коли пасивну конструкцію легко замінити на активну." CreationDate="2017-04-11T20:18:50.070" UserId="8" />
  <row Id="3229" PostId="1220" Score="0" Text="Вибачте, та я не дуже розумію, які конструкції «легітимні», а які ні, де їх легко замінити, а де ні… «Молодята кохаються», «гори видніються» — це ж не пасивні конструкції, там просто зворотні дієслова, й вони неперехідні, а неперехідні дієслова в українській не можуть мати пасивного стану." CreationDate="2017-04-11T20:34:35.007" UserId="66" />
  <row Id="3230" PostId="1220" Score="0" Text="«Пишеться» [вживали](http://search2.ruscorpora.ru/search.xml?mycorp=(lang%3A%22ukr%22%20%7C%20lang_trans%3A%22ukr%22)&amp;mysent=&amp;mysize=9383924&amp;mysentsize=919437&amp;dpp=&amp;spp=&amp;spd=&amp;text=lexform&amp;mode=para&amp;sort=gr_tagging&amp;env=alpha&amp;req=%EF%E8%F8%E5%F2%FC%F1%FF&amp;p=1) й Леся Українка, й Квітка-Основ’яненко, й Панас Мирний." CreationDate="2017-04-11T20:45:22.953" UserId="66" />
  <row Id="3231" PostId="1220" Score="0" Text="@YellowSky, я саме тому і запитав, що не знаю, де провести межу між обґрунтованим використанням і канцеляритом." CreationDate="2017-04-11T20:58:05.507" UserId="8" />
  <row Id="3232" PostId="1220" Score="0" Text="Кропивницький [вживав](http://search2.ruscorpora.ru/search.xml?mycorp=%28lang%3A%22ukr%22+%7C+lang_trans%3A%22ukr%22%29&amp;mysent=&amp;mysize=9383924&amp;mysentsize=919437&amp;dpp=&amp;spp=&amp;spd=&amp;text=lexform&amp;mode=para&amp;sort=gr_tagging&amp;env=alpha&amp;req=%E6%E4%E5%F2%FC%F1%FF) «ждеться». «Ждати» [вживали](http://search2.ruscorpora.ru/search.xml?mycorp=(lang%3A%22ukr%22%20%7C%20lang_trans%3A%22ukr%22)&amp;mysent=&amp;mysize=9383924&amp;mysentsize=919437&amp;dpp=&amp;spp=&amp;spd=&amp;text=lexform&amp;mode=para&amp;sort=gr_tagging&amp;env=alpha&amp;req=%E6%E4%E0%F2%E8&amp;p=2) Стефаник, Коцюбинський, Винниченко, Леся Українка, Ольга Кобилянська, Марко Черемшина, тощо." CreationDate="2017-04-11T21:24:37.287" UserId="66" />
  <row Id="3747" PostId="1220" Score="0" Text="@bytebuster, ось є така стаття Олени Лаврінець [ПАСИВНІ КОНСТРУКЦІЇ З ДІЄСЛОВАМИ НА -СЯ В СУЧАСНІЙ НАУКОВІЙ МОВІ: СИНОНІМІЯ ТА ПАРАЛЕЛІЗМ ФУНКЦІОНУВАННЯ](https://www.google.com.ua/url?sa=t&amp;rct=j&amp;q=&amp;esrc=s&amp;source=web&amp;cd=5&amp;cad=rja&amp;uact=8&amp;ved=0ahUKEwj-0c6P8oPUAhXLkCwKHetCB_oQFgg9MAQ&amp;url=http%3A%2F%2Firbis-nbuv.gov.ua%2Fcgi-bin%2Firbis_nbuv%2Fcgiirbis_64.exe%3FC21COM%3D2%26I21DBN%3DUJRN%26P21DBN%3DUJRN%26IMAGE_FILE_DOWNLOAD%3D1%26Image_file_name%3DPDF%2FUkrm_2014_1_8.pdf&amp;usg=AFQjCNHgUKWi6Y_bu_Yfq3eac-BA7MnR7Q&amp;sig2=e0KZ6--GAEOmNVACgUvlZA) з проблематики, що Вас цікавить." CreationDate="2017-05-22T16:19:09.067" UserId="435" />
  <row Id="3748" PostId="1220" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, цікаво, дякую. Щоправда, наукова мова — це трошки особлива галузь. *«Ряд збігається»* або *«функція інтегрується»* — це нормально, бо це не хтось її інтегрує, а функція має властивість інтегровності. А от *«погода очікується»* — це не те саме. Це не властивість погоди, а властивість науковця-синоптика. :)" CreationDate="2017-05-22T16:27:04.353" UserId="8" />
  <row Id="3235" PostId="1221" Score="0" Text="You mean, choosing one for an arbitrary root, right?" CreationDate="2017-04-12T04:08:02.463" UserId="8" />
  <row Id="3236" PostId="1221" Score="0" Text="@bytebuster I'm don't know any of the terminology here, but I think that's what I mean maybe." CreationDate="2017-04-12T05:02:32.203" UserId="259" />
  <row Id="3245" PostId="1221" Score="0" Text="I know that in Russian finding perfective pair for imperfective or vice versa has no &quot;rule&quot; and the only way is to learn the pairs of such verbs by heart (and that this is the hardest topic for foreigners). I think this is also true for Ukrainian language." CreationDate="2017-04-12T15:07:11.770" UserId="69" />
  <row Id="3248" PostId="1221" Score="0" Text="@Artemix There must be some kind of pattern though, even if it's etymological and not always apparent in the word itself." CreationDate="2017-04-12T19:10:17.633" UserId="259" />
  <row Id="3259" PostId="1221" Score="2" Text="@FracturedRetina, I should say that your questions about the fundamental rules of the Ukrainian language are really good. Don't be upset that they don't receive quick answers like the questions about the word usage do. In fact, I've attempted to start writing an answer here and I suddenly realized that I can't formulate my thoughts in a straightforward way. Hopefully, someone writes/refers a solid research on this matter, like [this work](http://knowledge.allbest.ru/languages/2c0a65625a3ad78b4c43a88521206d37_0.html) (sorry for a .ru link, but this site only has a direct download)." CreationDate="2017-04-13T18:57:15.470" UserId="8" />
  <row Id="3302" PostId="1221" Score="3" Text="For those who will be answering, [this answer](https://ukrainian.stackexchange.com/a/1166/) seems to be a good start, and its [linked article at Wikipedia](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%BA%D0%B0) also has some nice list of prefixes and their functions." CreationDate="2017-04-19T05:22:19.520" UserId="8" />
  <row Id="3284" PostId="1224" Score="0" Text="Ukrainian Wikipedia has [Дієвідмінювання дієслів](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE#.D0.94.D1.96.D1.94.D0.B2.D1.96.D0.B4.D0.BC.D1.96.D0.BD.D1.8E.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D1.8F_.D0.B4.D1.96.D1.94.D1.81.D0.BB.D1.96.D0.B2) article." CreationDate="2017-04-18T13:09:29.900" UserId="69" />
  <row Id="3335" PostId="1224" Score="0" Text="Added a header notice according to https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/1/ — not sure however if this is applicable to bilingual questions, but anyway, the existing answer here is English-only" CreationDate="2017-04-20T15:42:54.943" UserId="8" />
  <row Id="3250" PostId="1225" Score="0" Text="I'm adding a header, according to a [discussion on Meta](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/1/what-is-our-stance-on-cross-language-duplicate-questions)" CreationDate="2017-04-13T05:34:47.903" UserId="8" />
  <row Id="3319" PostId="1225" Score="1" Text="Also some language learners may misheard/misunderstand Ukrainian *питати* (to ask) as Russian *пытать* (to torture [somebody])" CreationDate="2017-04-19T20:20:44.610" UserId="958" />
  <row Id="3251" PostId="1226" Score="0" Text="Also in many cases &quot;to ask a question&quot; is just &quot;запитати&quot;: &quot;I want to ask you a question: ...&quot; - &quot;Хочу тебе запитати: ...&quot;." CreationDate="2017-04-13T07:33:16.587" UserId="69" />
  <row Id="3255" PostId="1227" Score="1" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/questions/745/" CreationDate="2017-04-13T13:31:31.657" UserId="8" />
  <row Id="3257" PostId="1227" Score="0" Text="Розмовне *[безбілетник](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=184426&amp;page=123)* в українській мові є (як розмовне *[безбілетний](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=2960&amp;page=131)* і застаріле *[білет](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4350&amp;page=162)* в першому значенні). Але, звісно, хотілося б знайти якийсь літературний варіант." CreationDate="2017-04-13T14:10:57.897" UserId="4" />
  <row Id="3260" PostId="1229" Score="0" Text="Є слова [приві́дця](http://sum.in.ua/s/pryvidcja) і [прові́дця](http://sum.in.ua/s/providcja), але вони, як не дивно, чоловічого роду (просто перша відміна до слів «привідець» і «провідець», а не жіночий рід)." CreationDate="2017-04-14T09:15:35.413" UserId="4" />
  <row Id="3261" PostId="1231" Score="8" Text="[Будуть питання, звертайся!](https://www.google.com.ua/search?q=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%83%D1%82%D1%8C+%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D0%B7%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%81%D1%8F&amp;oq=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%83%D1%82%D1%8C+%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D0%B7%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%81%D1%8F&amp;aqs=chrome..69i57.8681j0j7&amp;sourceid=chrome&amp;ie=UTF-8)" CreationDate="2017-04-14T14:34:14.773" UserId="435" />
  <row Id="3262" PostId="1231" Score="0" Text="Занадто абстрактно. Моє запитання конкретніше." CreationDate="2017-04-14T14:40:36.010" UserId="894" />
  <row Id="3263" PostId="1231" Score="0" Text="Будуть питання  - задавай." CreationDate="2017-04-14T16:04:49.650" UserId="161" />
  <row Id="3264" PostId="1231" Score="0" Text="Відповідь на це запитання є серед відповідей тут: https://ukrainian.stackexchange.com/questions/472/ Хоча це не прямий дублікат" CreationDate="2017-04-14T17:05:04.013" UserId="8" />
  <row Id="3265" PostId="1231" Score="0" Text="Цей коментар тягне на відповідь, bytebuster♦ !" CreationDate="2017-04-14T17:10:14.000" UserId="894" />
  <row Id="3279" PostId="1231" Score="2" Text="«Матимеш питання — питай!»" CreationDate="2017-04-16T21:27:29.157" UserId="932" />
  <row Id="3282" PostId="1231" Score="0" Text="1. Питання - у Раді.&#xA;2. Двічі корінь &quot;питан&quot;." CreationDate="2017-04-18T11:58:00.530" UserId="894" />
  <row Id="4125" PostId="1231" Score="0" Text="Матимеш питання - звернешся." CreationDate="2017-07-30T20:25:33.373" UserId="538" />
  <row Id="4126" PostId="1231" Score="0" Text="Матимеш питання - запитаєш." CreationDate="2017-07-30T20:26:11.323" UserId="538" />
  <row Id="4256" PostId="1231" Score="0" Text="@Kosarar, не зовсім. «Питання» є гіперонімом (словом із ширшою множиною значень) до «запитання». Питання не лише в Раді; в будь-якому реченні «запитання» можна замінити на «питання» (хоч це не найточніше слово, але неправильним речення не стане); а от навпаки («питання» на «запитання») — ні." CreationDate="2017-08-04T14:42:24.547" UserId="4" />
  <row Id="4271" PostId="1231" Score="1" Text="@Sasha, а можна джерело? Дякую." CreationDate="2017-08-05T20:06:19.157" UserId="894" />
  <row Id="4669" PostId="1231" Score="0" Text="питання/запитання — розрізнення працює в один бік насправді. Тобто, в сесійній залі можна порушити питання (не запитання!), а на цьому сайті питання й запитання — одне й те ж, їх можна задавати/ставити (що також одне й те ж). Задавати питання = запитувати, питати. Питати питання — тавтологія, але «будуть питання — питай» звучить краще, ніж «будуть питання — задавай»." CreationDate="2017-09-30T19:57:08.303" UserId="1156" />
  <row Id="3267" PostId="1233" Score="0" Text="Іще в старих підручниках: «[Крім того, вважаємо, що функція обертається в нуль в точках, розміщених на великій відстані від джерела струму А, і ми досить точно знаємо цю відстань.](//books.google.com/books?id=HFcWAQAAIAAJ&amp;q=%22функція+обертається%22)» (1968), «[Апроксимація здійснювалася у межах х = 0,20 сек, оскільки далі автокореляційна функція оберталася у нуль.](//books.google.com/books?id=wUTVAAAAMAAJ&amp;q=%22функція+оберталася%22)» (1970)." CreationDate="2017-04-14T17:54:46.200" UserId="4" />
  <row Id="3268" PostId="1233" Score="0" Text="Теоретично можна навіть без *-ся*: якесь значення аргумента може [обертати функцію](//www.google.com/search?q=%22обертає+функцію%22) в/на щось." CreationDate="2017-04-14T17:58:55.900" UserId="4" />
  <row Id="3269" PostId="1233" Score="0" Text="Цей коментар теж тоже може бути відповіддю." CreationDate="2017-04-14T19:26:27.087" UserId="894" />
  <row Id="3280" PostId="1233" Score="0" Text="За наведеним посиланням на СУМ є навіть приклад ближчий за значенням: &quot;Обертатися (обернутися) внівець (нанівець) див. нанівець; Обертатися (обернутися) в ніщо — зникати без сліду. Із нічого.. ніщо виникати не може; Що ж народилось, не може так само в ніщо обернутись (Микола Зеров, Вибр., 1966, 140)&quot;" CreationDate="2017-04-18T06:55:48.910" UserId="553" />
  <row Id="3266" PostId="1234" Score="0" Text="Це відповідь? Чи це Ви випадково не туди написали?" CreationDate="2017-04-14T17:51:09.723" UserId="4" />
  <row Id="3270" PostId="1234" Score="0" Text="-1: Якщо це мала бути власна відповідь на запитання, то вона має відповідати критеріям відповіді." CreationDate="2017-04-14T21:32:30.380" UserId="8" />
  <row Id="3271" PostId="1234" Score="1" Text="Це краще, аніж нічого." CreationDate="2017-04-14T21:42:20.530" UserId="894" />
  <row Id="3273" PostId="1234" Score="0" Text="Суто математично, відповідь Kosarar'а повністю бездоганна. Тому ставити за це -1 бал безґлуздо. Якщо не можна збагнути математичної суті, то не ставте -1 через це." CreationDate="2017-04-15T07:39:26.000" UserId="299" />
  <row Id="3276" PostId="1234" Score="1" Text="Це, ІМХО, не є відповіддю на власне запитання. Бо «в цій точці значення функції дорівнює нулю» сказати очевидно можна — але це ніяк на відповідає на те, чи можна сказати «функція в точці обертається в нуль»." CreationDate="2017-04-15T10:29:15.900" UserId="4" />
  <row Id="3277" PostId="1234" Score="2" Text="До речі, по-моєму, варто казати «**значення** функції дорівнює нулю», а не «функція дорівнює нулю», бо останнє трішки математично двозначне." CreationDate="2017-04-15T10:29:28.610" UserId="4" />
  <row Id="3283" PostId="1236" Score="0" Text="Насправді вони всі три вірні. Просто питання в тому, який краще використовувати, коли є вибір. У багатьох він є, і тоді виникає питання «який краще?»." CreationDate="2017-04-18T12:41:32.147" UserId="4" />
  <row Id="3285" PostId="1236" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! На жаль, цей допис не містить відповіді на запитання. Йдеться не про розкладку клавіатури для введення тексту, а про Unicode codepoint, який має використовуватися." CreationDate="2017-04-18T14:12:53.160" UserId="8" />
  <row Id="3310" PostId="1236" Score="0" Text="@sasha, не можу погодитися, що вірним може бути більше ніж один." CreationDate="2017-04-19T14:21:58.713" UserId="948" />
  <row Id="3311" PostId="1236" Score="0" Text="@bytebuster, якщо ввести цей символ, можна подивится його код." CreationDate="2017-04-19T14:22:40.577" UserId="948" />
  <row Id="8586" PostId="1236" Score="0" Text="Я все-таки наполягаю, що не лише один вірний. Тим більше, що значна частина ПЗ (наприклад: Microsoft Word, сайт quora) автоматично замінює той апостроф, що Ви радите (прямий машинописний «'»), на косий апостроф (закривальна лапка «’»)." CreationDate="2019-03-12T09:26:07.470" UserId="4" />
  <row Id="3348" PostId="1237" Score="0" Text="Ось слушна думка: *приймає ліки завскладу, а пацієнт їх може вживати або заживати, можна ще ковтати або пити, а приймати – це про склад.* [Звідси](http://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?p=27824#p27820)" CreationDate="2017-04-21T05:45:27.380" UserId="9" />
  <row Id="3287" PostId="1238" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Будь ласка, завжди додавайте до ваших відповідей посилання на поважні джерела. Відповіді, які не містять таких посилань, лише запрошують до спростувань і, як результат, дуже рідко виявляються корисними." CreationDate="2017-04-18T16:10:54.790" UserId="8" />
  <row Id="3288" PostId="1238" Score="0" Text="Джерел немає, це моя відповідь." CreationDate="2017-04-18T16:15:23.733" UserId="946" />
  <row Id="3294" PostId="1238" Score="0" Text="Ну прям як &quot;безхатченко&quot; напрошується тоді &quot;безквитченко&quot; :D Але джерел і справді в вашій відповіді бракує." CreationDate="2017-04-18T22:07:28.637" UserId="553" />
  <row Id="3295" PostId="1238" Score="0" Text="Якби були б джерела, то, можливо, і запитання б не було." CreationDate="2017-04-18T22:50:29.673" UserId="946" />
  <row Id="3289" PostId="1239" Score="0" Text="Небажано вставляти іншомовний текст, якщо його можна перекласти без втрати сенсу." CreationDate="2017-04-18T16:48:22.943" UserId="9" />
  <row Id="3290" PostId="1239" Score="0" Text="Frustum — зрізаний конус. (Нагадую, що піраміда — частковий випадок [конусу](//uk.wikipedia.org/wiki/Конус) в широкому сенсі.)" CreationDate="2017-04-18T18:12:57.550" UserId="4" />
  <row Id="3297" PostId="1239" Score="1" Text="As a native English speaker with experience with 3D graphics software, I have never before heard the word &quot;frustum&quot;" CreationDate="2017-04-19T04:35:45.080" UserId="259" />
  <row Id="3718" PostId="1239" Score="0" Text="This word occurs in the specialized literature about ray tracing" CreationDate="2017-05-16T07:34:29.730" UserId="951" />
  <row Id="3291" PostId="1240" Score="3" Text="Думаю, що переклад &quot;поле зору&quot;, не зовсім вірний(хоча сам хотів запропонувати такий).&#xA;&quot;A view frustum is defined by a field of view (fov)&quot; https://msdn.microsoft.com/en-us/library/ff634570.aspx Тобіж view frustum визначається полем зору, але не є ним." CreationDate="2017-04-18T18:21:09.377" UserId="161" />
  <row Id="3675" PostId="1241" Score="2" Text="&quot;Я не знаю, на що спиралися розробники R2U і LanguageTool в своїх рішеннях щодо слова «прийом». Можливо, вони мають рацію про якісь конкретні випадки. Але ж вони стверджують, що «прийом» помилкове взагалі. Це не знаходить підтвердження&quot;. — Усе дуже просто: в українській мові немає словотвірної моделі, коли б з &quot;приймати/прийняти&quot; утворювалося &quot;прийом&quot;." CreationDate="2017-05-10T13:34:43.953" UserId="745" />
  <row Id="11243" PostId="1245" Score="0" Text="Відповідь на ваше запитання — «родич». Виправте, будь ласка на «Як назвати людину, яка має ТАКЕ саме прізвище?»" CreationDate="2021-03-13T23:33:33.837" UserId="2207" />
  <row Id="3296" PostId="1246" Score="0" Text="If I were to have to guess for a random word whether the end vowel of a stem ending with `и`, `і`, `ї`, `жа`, `ча`, or `ша` is dropped, would it be better to guess that it is or that it isn't?" CreationDate="2017-04-19T04:32:38.027" UserId="259" />
  <row Id="3298" PostId="1246" Score="0" Text="@FracturedRetina, not sure what is &quot;better&quot;. In some words it drops, in some words it does not. Or maybe I misunderstood the comment?" CreationDate="2017-04-19T04:38:02.293" UserId="8" />
  <row Id="3299" PostId="1246" Score="0" Text="I meant if i didn't know, is one more common than the other and therefore a safer bet?" CreationDate="2017-04-19T04:38:48.937" UserId="259" />
  <row Id="3300" PostId="1246" Score="0" Text="@FracturedRetina, ah, this… Hmm, interesting… Not sure if I can answer. **By number**, I believe that most verbs belong to the 1st group. But the problem is that many 2nd group verbs are widely used in common speak, like *to see*, *to run*, *to sit*. I can't suggest anything beyond just memorizing them." CreationDate="2017-04-19T04:44:06.527" UserId="8" />
  <row Id="3306" PostId="1247" Score="2" Text="Додам, що в СУМ-11 також є розмовні [однофамі́льниця](http://sum.in.ua/s/odnofamiljnycja) й [однофамі́льник](http://sum.in.ua/s/odnofamiljnyk)." CreationDate="2017-04-19T12:05:15.743" UserId="4" />
  <row Id="3307" PostId="1247" Score="2" Text="Додам, що словник УМІФ містить [і «тезко́», і «те́зка»](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=тезка) — але друге лише жіночого роду." CreationDate="2017-04-19T12:07:05.403" UserId="4" />
  <row Id="3308" PostId="1247" Score="1" Text="Цікаво, дякую. Але у мене залишається підозра, що обґрунтування, яке навів Авраменко, недостатнє. Як я вже писав у запитанні, корінь *фамілія* не використовується у значенні «власна назва родини», а значить, із нього не можна будувати похідні як-то *одно+R+ець*. Абсолютно така само ситуація, як зі словом *язик* у значенні «мова»: якщо воно саме по собі не використовується, то не буває і похідних форм «одно*язичний*, дво*язичний*» тощо. І варіант «те́зка/тезко́» я також розглядав…" CreationDate="2017-04-19T13:02:07.967" UserId="8" />
  <row Id="10004" PostId="1247" Score="0" Text="Sasha, одинадцятитомний «Словник української мови» ( або СУМ-11) було видано у 1970 — 1980 роках, там ще багато інших русизмів." CreationDate="2020-01-08T16:57:09.220" UserId="2207" />
  <row Id="3320" PostId="1249" Score="2" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Я відредагував кілька ваших відповідей; будь ласка, перегляньте зміни і оформлення. Також, декілька інших відповідей містять лише суб'єктивні думки автора. Такі відповіді не заохочуються, бо вони лише запрошують до спростувань (що зробити легко, бо доказів не наведено). Думаю, варто ті відповіді відредагувати, додати пояснення (обов'язково), посилання на поважні джерела (дуже бажано), ну і можна ще поправити оформлення (бажано, але не обов'язково). Можна ще озирнутися навколо і поглянути, як інші користувачі робили свої відповіді." CreationDate="2017-04-19T23:09:57.577" UserId="8" />
  <row Id="3321" PostId="1249" Score="3" Text="Дякую за настанову, неодмінно вчитимуся у більш досвідчених користувачів." CreationDate="2017-04-19T23:29:55.397" UserId="958" />
  <row Id="3315" PostId="1251" Score="1" Text="Дякую за ваш варіант! Чи могли покращити свою відповідь, вказавши якесь джерело, де б був приклад вживання цього слова?" CreationDate="2017-04-19T21:23:42.283" UserId="390" />
  <row Id="3322" PostId="1251" Score="0" Text="Чи не буде воно інтерпретовано як «дружина отамана»? Чи воно має обидва значення?" CreationDate="2017-04-20T06:39:54.807" UserId="4" />
  <row Id="3324" PostId="1251" Score="2" Text="Та буде, хай йому абищо. Це якраз одна з найбільших відомих мені проблем сучасного українського фем-творення та вжитку - смислове співпадіння новотвору-фемінітиву зі старішим позначенням &quot;дружина чи донька такого-то&quot;. І якщо для цієї конкретної новини, яка винесена на приклад, можна викрутитися тим, що дівчина ще явно не досягла шлюбного віку, то як дати раду у менш визначених ситуаціях - бігме, не знаю. Мені більше хотілося показати контраст &quot;отаманші&quot; (саме у значенні &quot;лідерка стійкої підлітково-молодіжної групи, схильної до правопорушень чи асоціальних вчинків&quot;) до &quot;голови&quot; чи &quot;очільниці&quot;." CreationDate="2017-04-20T07:17:49.540" UserId="958" />
  <row Id="3326" PostId="1254" Score="0" Text="Є дещо схоже запитання, [«Що означає закінчення “-чка” (Сердючка, Бойчучка, Кравчучка)?»](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/545/)." CreationDate="2017-04-20T14:14:44.250" UserId="66" />
  <row Id="4076" PostId="1254" Score="1" Text="От у поляків усе просто: докторка лікує, докторо́ва — тільки дружина того, хто лікує." CreationDate="2017-07-27T12:38:18.147" UserId="1062" />
  <row Id="3325" PostId="1255" Score="1" Text="Ви, мені здається, губите те, що не всі такі слова мають розподіл значень «50% ймовірності, що жінка професіонала — 50% ймовірності, що жінка-професіонал». Деякі слова, наприклад та ж [отаманша](http://sum.in.ua/s/otamansha), мають помітку «рідко» біля одного зі значень (хоча конотація може змінюватися з часом), а деякі, наприклад [поетеса](http://sum.in.ua/s/poetesa), — взагалі лише одне значення." CreationDate="2017-04-20T13:43:17.963" UserId="4" />
  <row Id="3333" PostId="1255" Score="0" Text="@Sasha, так. Але у запитанні йшлося про «як відмежувати?», і я це розумію як пошук більш-менш універсального морфологічного правила, яке можна застосовувати до довільного кореня. А такого правила не існує." CreationDate="2017-04-20T15:39:34.623" UserId="8" />
  <row Id="3337" PostId="1255" Score="1" Text="Здається, суфікс *-ес-* більш-менш однозначний (принаймні поетеса — не дружина поета, а стюардеса — не дружина стюарда). Здається, різні суфікси мають різні розподіли ймовірностей." CreationDate="2017-04-20T15:46:47.207" UserId="4" />
  <row Id="3338" PostId="1255" Score="0" Text="@Sasha, цілком можливо. Якщо є така статистика, то це буде чудовою конкуруючою відповіддю." CreationDate="2017-04-20T15:48:05.300" UserId="8" />
  <row Id="4077" PostId="1255" Score="0" Text="Нмд, слів, які позначають дружин, набагато менше використовується в нинішній мові, тож відрізняти можна за часом написання тексту. Та ж міністерка є точно міністром сама по собі." CreationDate="2017-07-27T12:41:04.610" UserId="1062" />
  <row Id="3332" PostId="1259" Score="0" Text="Тоді, можливо, перше речення вашої відповіді варто викласти у формі: «В одному випадку йдеться про здатність, в іншому про призначення» — мені здалося, що саме це мається на увазі?" CreationDate="2017-04-20T15:35:52.803" UserId="8" />
  <row Id="3340" PostId="1259" Score="0" Text="@bytebuster, я використав термінологію зі статті. То обидві - здатності. Тобто або його можна відновити, або він відновлює. Мені здається призначення якось двояко можна зрозуміти." CreationDate="2017-04-20T15:59:35.023" UserId="9" />
  <row Id="3328" PostId="1260" Score="1" Text="Мені здається, в тих випадках, коли Вам важко визначити — ви просто живете на перетині різних діалектів, в одному з яких кажуть так, а в іншому — інакше. Тобто фактично (не за нормами офіційного правопису, а як люди кажуть) правильно і так, і так. Наприклад, в мене аніяких сумнівів, що тільки «бач**а**ть» — але при цьому я чув людей, що кажуть «баче», «ходе» (і, відповідно, в них має бути й «бачуть», «ходють»)." CreationDate="2017-04-20T15:16:01.677" UserId="4" />
  <row Id="3329" PostId="1260" Score="1" Text="[Сипати](http://sum.in.ua/s/sypaty): «Шумів ліс, віючи холодом в душі танкістів, сипл**ю**чи жар в їхні серця» (Юрій Яновський), «Поки гестапівець, сипл**я**чи прокльонами, сичав і зводився з землі на ноги, .. в полі, недалеко від села, спалахнуло червоне полум'я» (Дмитро Бедзик)." CreationDate="2017-04-20T15:18:10.037" UserId="4" />
  <row Id="3330" PostId="1260" Score="0" Text="Тут я згоден, але все ж не скрізь це працює, мені здається. Наприклад, я не можу собі уявити `стрижать` або `сидють`. І все ж хотілося б знати правильну форму з точки зору українського правопису." CreationDate="2017-04-20T15:23:14.340" UserId="405" />
  <row Id="3331" PostId="1260" Score="0" Text="Ви, звісно, можете звертатися до інших форм, що у Вас у пам'яті зафіксувалися більше, наприклад, можливо, 3-ї особи однини («„ходе“ чи „ходить“?») — але якщо Ви справді живете на перетині (одні кажуть так, інші — інакше), то навряд чи це Вам допоможе. Лише дивитися в словники (в правописі [є](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par80p2) правила поділу на дієвідміни, але вони доволі нетривіальні, як на мене)." CreationDate="2017-04-20T15:27:52.900" UserId="4" />
  <row Id="3334" PostId="1260" Score="0" Text="Додав шапку відповідно до https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/1/" CreationDate="2017-04-20T15:42:12.403" UserId="8" />
  <row Id="3336" PostId="1261" Score="2" Text="Є ще такі запитання: [1](//ukrainian.stackexchange.com/q/392/4), [2](//ukrainian.stackexchange.com/q/504/4). Здається, це «defective verb» — він має лише частину форм. (Хоча в деяких діалектах/говірках форм більше, але в цілому по Україні єдиного варіанту для деяких форм немає.)" CreationDate="2017-04-20T15:43:14.787" UserId="4" />
  <row Id="3347" PostId="1261" Score="3" Text="@Sasha - Історично форми _[відпо]вісти_ мали такі самі закінчення, як і дієслово _їсти_, бо обидва належать до т.з. класу нетематичних дієслів, закінчення в них приєднуються безпосередньо до кореня. В слов’янських мовах їх усього 5 (бути, дати, їсти, [відпо]вісти, та імати [імам, імаш] – цей останній у нас тут випав), впізнаються вони по закінченню _-м_ в 1 ос. одн. тепер. ч.: _відповім - їм, відповіси - їси, відповімо - їмо, відповідять - їдять_, тому (а історично так і було) наказ. спос. 2 ос. одн. має бути як _іж!_, тобто _відповіж!_ Це абсолютно орґанічна форма й є в инш. слов’ян. мовах." CreationDate="2017-04-20T23:29:33.760" UserId="66" />
  <row Id="3349" PostId="1261" Score="3" Text="@YellowSky, було б добре, якби Ви це додали в ті питання як відповідь. Бо думка розумна, навіть на мій погляд, логічніша, ніж деякі речі, що там зараз як відповіді оформлені, але, як коментар, вона менш помітна. Хоча це, звісно, на Ваш розсуд. (Іще добре було б її підкріпити вказівкою на те, що [навіть в правописі](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par80p7) «їсти» і «…вісти» винесені в одну окрему групу поза дієвідмінами.)" CreationDate="2017-04-21T07:53:12.993" UserId="4" />
  <row Id="3352" PostId="1261" Score="2" Text="@Sasha - Я сам думав написати й напишу, тільки це розлога тема, там требя з ятями та реконструйованими змінами звуків писати, посидіти треба, я на вихідних напишу. Там у вас у питанні #2 запитувач сам пише про це, перелічує й видатних письменників, які так писали" CreationDate="2017-04-21T09:37:30.833" UserId="66" />
  <row Id="13096" PostId="1261" Score="0" Text="За старою інститутською системою за «відповідять» ви б отримали -6 балів на диктанті. «Вони відповідатимуть довго» або «вони нададуть відповідь через деякий час», так можна сказати." CreationDate="2024-03-21T22:20:03.157" UserId="2207" />
  <row Id="3339" PostId="1262" Score="3" Text="Є [отаке](http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/diyeprykmetnyky). Але цей текст різні люди трактують по-різному. Та й згодні з ним, мабуть, теж не всі (хоча щодо останнього не впевнений)." CreationDate="2017-04-20T15:50:16.887" UserId="4" />
  <row Id="3341" PostId="1262" Score="3" Text="[Ще тут](http://goo.gl/3FwB0G): В українській мові *не існує активних дієприкметників взагалі*. Існує деяка кількість *віддієслівних прикметників*, що втратили дієслівні ознаки (час і вид) і означають уже не дію, як дієприкметники, а сталу властивість когось чи чогось. Наприклад, «нападаючий злочинець» — неправильно, а «нападаючий» як роль у футбольній команді — правильно." CreationDate="2017-04-20T17:30:31.463" UserId="8" />
  <row Id="3413" PostId="1262" Score="1" Text="@bytebuster, це цікаво, але, на жаль, це wiki, написана невідомо наскільки обізнаною людиною — хоч і на основі двох серйозних джерел: Б. Антоненко-Давидович «Як ми говоримо» і Олена Курило «Уваги до сучасної української літературної мови». Посилання на перше джерело я вже давав, тож тепер лишається додати посилання на [друге](http://kurylo.wikidot.com/1-prykmetnyky-diieslivnoho-pokhodzhennia)." CreationDate="2017-04-27T06:28:42.783" UserId="4" />
  <row Id="3414" PostId="1262" Score="0" Text="@Sasha, саме так. Тому я і не став робити із цього відповідь. Бо відповідь не має базуватися на єдиному джерелі інформації. Але запостив як коментар на випадок, якщо хтось знається на проблемі краще і зможе використати наведену інформацію (або спростувати її). А потім флагне мені на коментарі, коли він більше не буде потрібним, щоб я видалив." CreationDate="2017-04-27T06:38:38.363" UserId="8" />
  <row Id="3431" PostId="1262" Score="0" Text="@bytebuster, зорієнтуйте, будь ласка, де встановлені вимоги щодо посилань на більше ніж одне джерело інформації у відповіді?" CreationDate="2017-04-27T09:12:38.487" UserId="435" />
  <row Id="3437" PostId="1262" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, забув :) додати головне: **у моєму суб'єктивному розумінні**, відповідь не має ґрунтуватися виключно на єдиному джерелі, бо на одне джерело найлегше знайти опонента (досить поважного), який будь-яку теорію може оскаржити. Наприклад, у мене давно [лежить матеріал](https://bytebuster.dreamwidth.org/9117106.html) на запитання+власну відповідь на одну спірну тему, де словник Дмитра Яворницького суперечить самому Максу Фасмеру, великому і могутньому. І я упевнений, що якщо я не надам **більше джерел**, то цей допис викличе бурю заперечень." CreationDate="2017-04-27T12:54:46.067" UserId="8" />
  <row Id="3439" PostId="1262" Score="1" Text="@bytebuster, зрозуміла - самі собі встановлюємо обмеження) щодо Вашого матеріалу за посиланням, то думаю, він викличе бурю заперечень і емоцій і з інших причин: не на часі, так би мовити) та й, мабуть, не на цьому ресурсі)" CreationDate="2017-04-27T13:42:18.673" UserId="435" />
  <row Id="3353" PostId="1263" Score="0" Text="Ем... чому не дотримуєтесь діючих правил і пишете _инші_?" CreationDate="2017-04-21T12:53:47.347" UserId="334" />
  <row Id="3354" PostId="1263" Score="0" Text="@BohdanKuts - Скажімо так: не я теперіні діючі правила складав, я вважаю, що правила, які раніше були такими самими діючими, точніші, бо й я, й усі скрізь кажуит саме _**и**нші_. До того ж, тут питання зовсім не про це слово. :)" CreationDate="2017-04-21T13:09:26.893" UserId="66" />
  <row Id="13095" PostId="1263" Score="0" Text="&quot;І&quot; з крапочкою та &quot;Є&quot; з язычком пішли від чортів" CreationDate="2024-03-21T22:11:20.737" UserId="2207" />
  <row Id="13098" PostId="1263" Score="0" Text="@RomanMikhol - Та ви що, так-таки від чортів, а зовсім не з грецької абетки?" CreationDate="2024-03-21T22:38:03.763" UserId="66" />
  <row Id="13099" PostId="1263" Score="1" Text="@Sútnôstj, http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=відповідати і http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=відповісти — це були посилання на таблиці відмінювання, а не на тлумачення (отой словник електрозварювання ElWelding використовувався як спосіб послатися на конкретну сторінку словника ULIF). Можливо, тепер варто послатися на корінь https://lcorp.ulif.org.ua/dictua або на якісь неофіційні дзеркала на кшталт https://goroh.pp.ua/Словозміна/відповідати і https://goroh.pp.ua/Словозміна/відповісти. А може, і так непогано…" CreationDate="2024-03-23T07:50:08.600" UserId="4" />
  <row Id="3355" PostId="1266" Score="0" Text="Я б не сказав, що тут взагалі щось смішно, не кажучи вже про те, що ставити дієслова доконаного виду в майбутній композитний стан взагалі не можна. Що, _*написатимуть, *стрибнутимуть, *впастимуть, *сістимуть_? Це ж покручи, вони не смішні. А _відповідять_ - це орґанічне слово,  _відповім - їм, відповіси - їси, відповімо - їмо, відповідять - їдять_ — що тут смішного? Це **норма**, а норма вона об’єктивна, не смішна ні з якого боку," CreationDate="2017-04-21T13:46:10.590" UserId="66" />
  <row Id="3356" PostId="1266" Score="0" Text="Автор запитання теж вважає, що «відповідять» звучить «трохи дивно і смішно».  &#xA;Я написав у відповіді, що моя відповідь — не відповідь мовознавця. Як натуральний українець, не вважаю «відповістимуть» та інші подібні слова покручами. Нормальні слова." CreationDate="2017-04-21T14:00:52.203" UserId="946" />
  <row Id="3357" PostId="1266" Score="1" Text="Хоча… Слова на -муть більш характерні для недоконаного виду: писатимуть, стрибатимуть, падатимуть, сідатимуть, відповідатимуть. Тому у доконаному виді правильно має бути напишуть, стрибнуть, впадуть, сядуть, відповідять. Думаю над тим, чи не видалити тепер свою відповідь взагалі, оскільки сам тепер вважаю її неправильною." CreationDate="2017-04-21T14:49:16.267" UserId="946" />
  <row Id="3358" PostId="1266" Score="1" Text="Думаю, що видаляти не варто, ми тут усе про неї обговорили, а може й знайдеться хтось, в кого в родині так і говорили, то збагатіємося знанням. ;) Мінусувати за таке ніхто не буде." CreationDate="2017-04-21T15:25:47.833" UserId="66" />
  <row Id="3394" PostId="1266" Score="0" Text="Приклади вживання: http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;word=відповістимуть" CreationDate="2017-04-25T18:11:18.057" UserId="4" />
  <row Id="3359" PostId="1268" Score="0" Text="Наприклад, програма може завантажуватися у пам’ять." CreationDate="2017-04-21T15:26:23.707" UserId="946" />
  <row Id="3360" PostId="1269" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Цей сайт — не перекладацький сервіс. Для того, щоб на запитання можна було відповісти, треба (1) написати своїми словами значення іноземного слова, про яке йдеться; (2) уточнити контекст, в якому слово має виживатися; (3) показати спробу розв'язати проблему самостійно; (4) пояснити, чим знайдені в Інтернеті варіанти перекладу не підходять до вашої мети." CreationDate="2017-04-21T18:26:53.283" UserId="8" />
  <row Id="3361" PostId="1269" Score="1" Text="*Лист нагадування* (можна з дефісом) або *лист в нагадування*, *лист продовження* (можна з дефісом) або *лист в продовження*, *перевіряльний лист*, *контрольний лист*. Також дивись [follow-up](http://e2u.org.ua/s?w=follow-up&amp;dicts=all&amp;highlight=on)" CreationDate="2017-04-22T02:53:30.157" UserId="9" />
  <row Id="3382" PostId="1269" Score="1" Text="А чому вам *резюме зустрічі* не подобається?" CreationDate="2017-04-25T09:32:15.203" UserId="36" />
  <row Id="3362" PostId="1270" Score="2" Text="Насправді СУМ-11 задає наголос в обох значеннях (на «о»). Просто в [електронній версії](http://sum.in.ua/s/sudno) іноді є помилки, а наголоси взагалі часто відсутні. Якщо в тій же електронній версії подивитися [відсканований варіант](http://sum.in.ua/p/9/827/1) (посилання внизу сторінки), то навіть там (хоч цей скан із жахливою роздільною здатністю) видно мікроцяточки над «О» — це видно якщо порівняти «О» в значеннях «СУДНО ¹», «СУДНО ²» та «О» в частині складних слів «СУДНО…»." CreationDate="2017-04-22T05:54:57.210" UserId="4" />
  <row Id="3363" PostId="1270" Score="1" Text="Цікаво, що Бусел в «[ВТССУМ](//uk.wikipedia.org/wiki/Великий_тлумачний_словник_сучасної_української_мови)» (не плутати з СУМ-20) подає лише одне зі значень «термін військових моряків — плавзасіб» із [наголосом на «у»](http://www.lingvo.ua/ru/Interpret/uk-uk/судно) (див. в «Explanatory (Uk-Uk)»). Але роботу Бусела багато хто лає через некомпетентність/плагіат (хоча мені важко судити так це, чи ні)." CreationDate="2017-04-22T06:02:28.093" UserId="4" />
  <row Id="3368" PostId="1273" Score="2" Text="[Використовуй силу, Люку...](https://stackoverflow.com/editing-help)" CreationDate="2017-04-23T12:01:01.273" UserId="9" />
  <row Id="3380" PostId="1273" Score="2" Text="Трішки не за темою, але: за [правилом дев'ятки](//uk.wikipedia.org/wiki/Правило_дев'ятки) мало б бути «рейтрейс**и**нг». Іще: дуже дивно, що в ньому «потрібно &lt;…&gt; так багато розрахунків, як і в wire frame drawing»; в wire frame drawing насправді **не**багато розрахунків, а в ray tracing — в кілька тисяч разів **більше**, ніж в wire frame." CreationDate="2017-04-25T07:51:01.430" UserId="4" />
  <row Id="3381" PostId="1280" Score="0" Text="З опису незрозуміло, який відтінок має процес, яка його кінцева мета. Це щось негативне на штиб маніпуляції чи навпаки?" CreationDate="2017-04-25T09:13:05.460" UserId="36" />
  <row Id="3383" PostId="1280" Score="0" Text="ні, це не негатив. Це саме &quot;видобуток інформації з когось&quot;, щось на кшталт &quot;докопатися до істини&quot;" CreationDate="2017-04-25T10:02:03.857" UserId="473" />
  <row Id="3374" PostId="1281" Score="6" Text="Коли запитуєте значення терміну з іноземної мови, завжди вказуйте (1) приблизний переклад своїми словами: не всі з нас знають усі іноземні мови; (2) контекст, в якому термін має сі використовувати; (3) продемонструйте спробу знайти відповідь самостійно; (4) вкажіть, чим знайдені вами варіанти не підходять." CreationDate="2017-04-24T14:46:50.073" UserId="8" />
  <row Id="3378" PostId="1282" Score="5" Text="Тому, хто поставив «-1»: взагалі вважається хорошим стилем — пояснювати, через що знижено оцінку." CreationDate="2017-04-25T07:26:42.797" UserId="4" />
  <row Id="3399" PostId="1282" Score="1" Text="@Sasha, -1 поставив я. Пояснення — [тут](https://meta.stackexchange.com/)." CreationDate="2017-04-25T21:05:56.017" UserId="8" />
  <row Id="3407" PostId="1282" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/57733/discussion-between-bytebuster-and-sasha)." CreationDate="2017-04-26T07:49:32.550" UserId="8" />
  <row Id="3402" PostId="1284" Score="0" Text="По-моєму, у Вас все правильно. То модератор перестарався." CreationDate="2017-04-26T06:40:45.627" UserId="4" />
  <row Id="3408" PostId="1284" Score="0" Text="@Follower, Re: «Яке питання — така відподвідь» — не згоден; неякісне запитання [не є підставою](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/192/) для неякісних відповідей. Тим більше, що «після зауваження модератора, автор не вніс ясності». Це може бути підставою для close-vote. Я, насправді, сидів і чекав, коли з'являться голоси за закриття запитання. Натомість, я бачу +8 голосів — НМД. не заслугованих." CreationDate="2017-04-26T07:58:38.120" UserId="8" />
  <row Id="3412" PostId="1284" Score="3" Text="Як на мене, абсолютно нормальна відповідь: (1) за темою; (2) чітко; (3) з джерелами." CreationDate="2017-04-26T13:12:13.700" UserId="4" />
  <row Id="3379" PostId="1286" Score="0" Text="Враховуючи, що в оригіналі йдеться про виявлення талановитих кандидатів рекрутером, можна ще спробувати такі [квазісиноніми](//uk.worldwidedictionary.org/вияв): *ви́раз [талантів кандидатом]*, *про́яв*; трішки метафорично: **ви́лив**, **про́блиск**." CreationDate="2017-04-25T07:36:13.030" UserId="4" />
  <row Id="3384" PostId="1286" Score="0" Text="тут трохи не про те. Тут саме видобуток інформації з когось." CreationDate="2017-04-25T10:05:03.310" UserId="473" />
  <row Id="3390" PostId="1286" Score="1" Text="@РоманКушнарьов, навіть не знаю... [Витягання, видобування, отримування, одержання, діставання](//ukrainian.stackexchange.com/q/749/4)? Викривання/викриття, відкриття, розкриття?" CreationDate="2017-04-25T12:34:56.273" UserId="4" />
  <row Id="3410" PostId="1286" Score="0" Text="діставання, до речі, дуже гарний варіант. Дяка, що нагадали." CreationDate="2017-04-26T09:23:49.290" UserId="473" />
  <row Id="3377" PostId="1287" Score="0" Text="What meaning is associated with each?" CreationDate="2017-04-25T02:51:52.120" UserId="259" />
  <row Id="3389" PostId="1287" Score="0" Text="There's no fixed meaning for the prefixes, there's somewhat loose 'direction' where each leaning towards, e.g. з- might lead towards 'down', на- might mean 'on' etc. But verbs with those prefixes will have many other meanings so you'd need to check dictionary to see all meanings: e.g. http://sum.in.ua/" CreationDate="2017-04-25T11:55:39.143" UserId="962" />
  <row Id="3385" PostId="1288" Score="0" Text="овва, яка цікава штука - дякую! До речі, цікаво, навіщо в українському варіанті цього слова додано &quot;й&quot;. Не логічніше було б залишити просто &quot;маєвтика&quot;?" CreationDate="2017-04-25T10:05:48.857" UserId="473" />
  <row Id="3388" PostId="1288" Score="1" Text="@РоманКушнарьов, мабуть, тому ж, чому [Майя, а не Мая](//ukrainian.stackexchange.com/q/554/4)." CreationDate="2017-04-25T11:24:34.490" UserId="4" />
  <row Id="3409" PostId="1288" Score="0" Text="та я б не сказав. Бо в тій же статті на Вікіпедії подається і з &quot;й&quot;, і без нього." CreationDate="2017-04-26T08:55:08.137" UserId="473" />
  <row Id="3392" PostId="1290" Score="1" Text="А ще є слово [гарбузи́ння](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17716&amp;page=595)." CreationDate="2017-04-25T17:24:46.507" UserId="4" />
  <row Id="3393" PostId="1290" Score="1" Text="А, упс, туплю, про огірок, диню, кавун є прямо у Вашій відповіді." CreationDate="2017-04-25T17:27:19.023" UserId="4" />
  <row Id="3395" PostId="1290" Score="1" Text="@Sasha, зауважте, не тільки у відповіді, а й у запитанні)" CreationDate="2017-04-25T18:42:04.660" UserId="435" />
  <row Id="3396" PostId="1290" Score="1" Text="@Artemix, дякую за відповідь. Інтуїтивно і я припускаю,що могло би так утворитися. Але не чула ніколи раніше. Хоч у дитинстві у бабусі в селі стільки того *гарбузового* (не *гарбузиного*) насіння перелускано)" CreationDate="2017-04-25T19:04:42.600" UserId="435" />
  <row Id="3397" PostId="1290" Score="2" Text="@OksanaGubrenko Я думаю що навряд чи це &quot;гарбузине&quot; насіння (а особливо у &quot;Зорбі&quot;) було утворено саме з гарбузини, просто що таке слово можливе. У книзі &quot;Кумедні й лихі пригоди Алексіса Зорбаса&quot; (переклад українською Анатолія Чердаклі 1989 року) все-таки &quot;гарбузове&quot; насіння. А виставу поставлено за книгою &quot;Я, грек Зорба&quot; у перекладі Анатолія Бондаренка (але я знайшов таку книгу лише російською), отже може це такий &quot;екзотичний&quot; переклад." CreationDate="2017-04-25T19:38:08.580" UserId="69" />
  <row Id="3398" PostId="1290" Score="0" Text="@Artemix, щодо &quot;Зорби&quot;, то у мене два варіанти: 1) оскільки це переклад з грецької, то може бути авторське (але треба читати сценарій); 2) спершу подумала, що діалектизм і Хостікоєв просто вжив його несвідомо (виринуло з пам'яті десь), але ж не знаходжу у словниках. Власне, так і сформулювалось запитання." CreationDate="2017-04-25T19:45:47.093" UserId="435" />
  <row Id="3789" PostId="1291" Score="0" Text="Ще може бути *цілком ясно*, але думаю це більше діалектизм." CreationDate="2017-05-25T10:04:53.993" UserId="334" />
  <row Id="3416" PostId="1293" Score="1" Text="Мені здається, що особовий — це коли підкреслюється належність/відношення до конкретної особи на противагу можливій належності/відношення до іншої особи, а особистий — це коли підкреслюється належність/відношення до особи на противагу спільності. Особовий = «Івана, а не Федора», особистий = «чийсь, а не колективу». Тобто я в цілому згоден з тим, що Ви написали, але сформулював би трішки по-іншому. Особистий — це саме **відмежування** від соціального/офіційного/колективного, а особовий — що має чіткий стосунок до конкретної особи (але необов'язково відмежування від соціальної ролі)." CreationDate="2017-04-27T07:05:16.020" UserId="4" />
  <row Id="3418" PostId="1293" Score="1" Text="@Sasha, цілком погоджуюсь із Вами. Для себе сформулювала спрощений варіант пояснення)" CreationDate="2017-04-27T07:59:18.563" UserId="435" />
  <row Id="3419" PostId="1293" Score="1" Text="@Sasha, ось ще Є.Д.Чак у роботі [&quot;Складні випадки українського слововживання&quot;](http://litmisto.org.ua/?p=21178) резюмує так: **&quot;Взагалі для практичного користування можна зробити такий висновок: *особовий* вживається для передачі окремого, але певною мірою стереотипного, неіндивідуалізованого; *особистий* – індивідуальний, той, що стосується індивідуума.&quot;**" CreationDate="2017-04-27T08:03:34.813" UserId="435" />
  <row Id="3420" PostId="1295" Score="1" Text="Думаю що правопис не має такого завдання - перелічити всі слова-винятки. Для цього є орфографічні словники. Запозичення слів відбувається постійно, за цим слідкують словники. Правопис лише вказує що винятки можливі, але для певних слів." CreationDate="2017-04-27T08:09:45.703" UserId="69" />
  <row Id="3421" PostId="1295" Score="0" Text="Дякую, пошукаю словники" CreationDate="2017-04-27T08:19:53.763" UserId="484" />
  <row Id="3423" PostId="1295" Score="0" Text="@Oleg СУМ [ГЕ́ТТО, невідм., сер.](http://sum.in.ua/s/ghetto)" CreationDate="2017-04-27T08:21:07.753" UserId="435" />
  <row Id="3425" PostId="1295" Score="1" Text="Тлумачний словник української мови у 20-ти томах ГЕ́ТО http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18225&amp;page=618&#xA;&#xA;&#xA;." CreationDate="2017-04-27T08:36:55.370" UserId="484" />
  <row Id="3426" PostId="1295" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, той СУМ був виданий, ще за старим правописом" CreationDate="2017-04-27T08:40:47.060" UserId="484" />
  <row Id="3427" PostId="1295" Score="2" Text="Треба використовувати саме орфографічні словники. У тлумачних словниках більш м'який підхід до орфографії: можуть подавати застарілі слова, або лише один з варіантів написання нового слова, або навести більш сучасний варіант в той час коли орфографічний словник вкаже більш консервативний." CreationDate="2017-04-27T08:47:12.380" UserId="69" />
  <row Id="3428" PostId="1295" Score="1" Text="«Орфоепічний словник», М. І. Погрібний, 1984, дає _гетто_ [гéт:о], «Українська літературна вимова і наголос» під ред. М. А. Жовтобрюха, 1973, дає _гетто_ [гéто]." CreationDate="2017-04-27T08:53:12.997" UserId="66" />
  <row Id="3429" PostId="1295" Score="0" Text="Словник словозміни http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/ також має &quot;ге́тто&quot;. Словник.уа має [&quot;гето&quot;](http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%C3%C5%D2%CE&amp;x=42&amp;y=16)." CreationDate="2017-04-27T09:04:06.227" UserId="69" />
  <row Id="3430" PostId="1295" Score="0" Text="@Yellow Sky, тобто затверджують правопис, а ми після того ще сорок років будемо посилатися на старі словники? А якого біса тоді піднімати галас навколо правопису?" CreationDate="2017-04-27T09:12:29.440" UserId="484" />
  <row Id="3432" PostId="1295" Score="0" Text="В мене є серйозні сумніви в адекватності нового правопису та в компетентності тих, хто складає словники за ним. А взагалі, якщо ви не помітили, то я тим своїм коментом показав, що не те що т/тт  викликає питання, а й навіть довгота [т] в транскрипції різна в різних словниках." CreationDate="2017-04-27T09:57:46.503" UserId="66" />
  <row Id="3446" PostId="1295" Score="0" Text="@Oleg (Офтоп) не думаю, що в даному контексті можна вживати слово &quot;шерег&quot;. Це ж не предмети, розташовані на одній лінії в просторі:  http://sum.in.ua/s/sherengha" CreationDate="2017-04-27T19:42:45.700" UserId="311" />
  <row Id="3448" PostId="1295" Score="1" Text="@Idolon, Гадаєте?&#xA;&#xA;&quot;Він зростав як майстер поетичної прози, поступово входячи в шерег найвидатніших радянських прозаїків. &quot;&#xA;&#xA;&quot;Ще нам потребуватиметься натерти немало мозолів, аби побачили в світі ці імена, аби місце достойне в шерегах письменництва поряд зі славетними інших держав знайшли...&quot;&#xA;&#xA; &quot;Звісно, список усіх можливих ознак, які відкидає “проста” мова, скомпонувати годі. Та все ж можна було б спробувати, наприклад, виділити шерег мовних ознак, присутніх у грамотах приватного або реґіонального характеру...&quot;&#xA;&#xA;Хоча я не фахівець, можу й помилятися." CreationDate="2017-04-27T20:04:35.123" UserId="484" />
  <row Id="3450" PostId="1295" Score="1" Text="@Oleg Перші два приклади відповідають визначенню з СУМ п.2: `Група людей, об'єднаних спільністю інтересів, спільною діяльністю, метою і т. ін.`. Третій - з перекладу, і якраз тут вжитий як синонім до слова `перелік`, тобто так само як у Вашому запитанні. У словниках я даного синоніму знайти не зміг. Думаю, це може бути новим цікавим запитанням для спільноти ;)" CreationDate="2017-04-27T21:40:46.970" UserId="311" />
  <row Id="3452" PostId="1295" Score="0" Text="@Oleg - Туди найкраще пасує «низка»." CreationDate="2017-04-28T03:41:34.670" UserId="66" />
  <row Id="3433" PostId="1297" Score="0" Text="Якщо б автори правопису слово &quot;беладона&quot; не згадали, то як ми мусили б його сьогодні писати, з огляду на те що у словниках трапляються обидві відміни?" CreationDate="2017-04-27T11:47:15.717" UserId="484" />
  <row Id="3434" PostId="1297" Score="0" Text="@Oleg, словники не всі рівноважливі. Є більш авторитетні, є менш авторитетні. Я не дуже на цьому знаюся, але, мабуть, мало б питатися так, як в найсучасніших словниках, виданих під егідою НАНУ (ну, за винятком очевидних одруків і помилок)." CreationDate="2017-04-27T11:56:39.977" UserId="4" />
  <row Id="3438" PostId="1297" Score="0" Text="[Орфографічний словник](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA) (або правопи́сний) — словник, що містить перелік слів у їх нормативному написанні та розкриває слова лише в аспекті їх правопису. Орфографічний словник є показником сучасного йому правопису. Різновиди: загальні.., шкільні.., галузеві, словники-довідники для працівників друкарства — містять складні випадки, а також докладне викладення правописних норм та відомостей, необхідних для коректорської та редакторської роботи." CreationDate="2017-04-27T13:30:20.040" UserId="69" />
  <row Id="3440" PostId="1297" Score="0" Text="@Artemix, не зовсім зрозумів суть коментаря. Ви маєте на увазі, що про написання слова не варто судити за тлумачним словником? Чи просто що орфографічний має пріоритет над іншими? (Чи ні те, ні інше?)" CreationDate="2017-04-27T15:13:38.710" UserId="4" />
  <row Id="3449" PostId="1297" Score="0" Text="@Sasha Це цитата з вікіпедії яка підкреслює зв'язок саме орфографічного словника із правописом. Тобто зміни у правописі призводять до змін у словнику. Є спеціалізовані (професійні) словники саме для використання коректорами. Саме ці словники є авторитетом у питаннях орфографії." CreationDate="2017-04-27T20:24:25.717" UserId="69" />
  <row Id="3676" PostId="1297" Score="0" Text="Словники - не Святе Письмо, і складаються вони виходячи з тенденцій конкретної мови. А в українській є така тенденція, що подвоєні приголосні - це зазвичай або префікси-суфікси прикладені до кореня (як-от &quot;віддавати&quot;, &quot;каяття&quot;, &quot;знання&quot;), або була голосна, але довгоносик поїв (напр., &quot;ссавець&quot;), і тому читаються вони як окремі звуки, а не подовжені приголосні. Себто, для іноземних мов треба слухати, як воно звучить в оригіналі, як-от &quot;Аладдін&quot; (ориг. Алa'aд-Дін), чи те ж &quot;tt&quot; в італійській, де воно таки звучить радше як подвійне [t] на відміну від &quot;ss&quot;, що позначає довгу &quot;s&quot;." CreationDate="2017-05-11T02:50:42.187" UserId="140" />
  <row Id="3442" PostId="1298" Score="0" Text="Kosarar, Ви не могли навести приклад ситуації, коли потрібна така фраза? Бо не кожний сталий вираз однієї мови має точний еквівалент в іншій. Але якщо наводити не (лише) фразу-оригінал, а суть, що саме і як саме треба сказати — то шансів знайти більше." CreationDate="2017-04-27T17:09:27.170" UserId="4" />
  <row Id="3443" PostId="1298" Score="0" Text="Іще, прохання: оформлюйте, будь ласка, посилання якось оковирніше." CreationDate="2017-04-27T17:11:25.513" UserId="4" />
  <row Id="3444" PostId="1298" Score="0" Text="Але на `on hold`, по-моєму, модератор поспішив це питання ставити. Бо питання цікаве. Просто **трішки** недооформлене." CreationDate="2017-04-27T17:13:08.547" UserId="4" />
  <row Id="3445" PostId="1298" Score="0" Text="Kosarar, наприклад — чим прямий переклад «мене мучать сумніви» не влаштовує? (Так, без слова «неясные» — але який сенс воно несе? В крайньому разі: «мене мучать **незрозумілі** сумніви» — хоча, мені здається, російська фраза вживається не лише тоді, коли мовець сам не розуміє природу своїх сумнівів, а просто автоматично, тому оте «неясные» не несе ніякого сенсу.)" CreationDate="2017-04-27T17:20:30.360" UserId="4" />
  <row Id="3455" PostId="1298" Score="0" Text="@Sasha - Так це ж не сталий вираз, це мем, цитата з фільму «Іван Васильович змінює професію». В кіні так: «Меня терзают смутные сомнения: на Вас точно такая же замшевая импортная куртка, как у Шпака!» І це речення є й в ориґіналі в Булгакова в п’єсі «Іван Васильович», тільки Ґайдай його дещо змінив: «Бунша: Меня терзает смутное сомнение. На вас такой же костюм, как у Шпака!» На жаль, Булгакова українською годі й шукати..." CreationDate="2017-04-28T06:25:41.533" UserId="66" />
  <row Id="3459" PostId="1298" Score="4" Text="Можна перекласти як &quot;Мене бентежать невиразні сумніви&quot;, але сама оригінальна фраза має ритм - ямб із наголосом на парних складах (меня́ терза́ют сму́тные сомне́нья), тож треба якось змінити переклад щоб і в ньому був ритм, наприклад &quot;Мене́ бенте́жить невира́зний су́мнів&quot;." CreationDate="2017-04-28T09:36:18.853" UserId="69" />
  <row Id="3460" PostId="1298" Score="0" Text="@YellowSky, тобто шукається не просто переклад — а саме якийсь (більш-менш схожий) український мем? Чи необов'язково мем — але яким критеріям має відповідати переклад?" CreationDate="2017-04-28T09:52:53.310" UserId="4" />
  <row Id="3461" PostId="1298" Score="2" Text="@Sasha - Як на мене, то Artemix трохи вище чудово все сформулював, якби знов відкрили питання (я за це проголосував), то цей його коментар був би чудовою відповіддю." CreationDate="2017-04-28T10:58:01.393" UserId="66" />
  <row Id="3462" PostId="1298" Score="1" Text="@YellowSky, я теж за це проголосував. Але, так би мовити, **авансом**. Тут я (як не дивно!) згоден з bytebuster, що запитання треба доформулювати — не читач має здогадуватись, що треба запитувачу, а це має бути сказано в тексті (най і не відразу); ну і навіщо ті неоковирні лінки без назв — незрозуміло. В мене більше протест викликали раптовість і одноосібність закриття — а не саме закриття." CreationDate="2017-04-28T11:58:19.030" UserId="4" />
  <row Id="3465" PostId="1298" Score="0" Text="&quot;Kosarar, Ви не могли навести приклад ситуації, коли потрібна така фраза?&quot;&#xA;&#xA;Коли сумніваєшся у чомусь, Sasha." CreationDate="2017-04-28T17:31:33.347" UserId="894" />
  <row Id="3466" PostId="1298" Score="0" Text="&quot;це запитання (знову) не містить ні контексту,&quot; &#xA;&#xA;Коли сумніваєшся у чомусь.&#xA;&#xA;-&#xA;&#xA;&quot;ні приблизного перекладу,&quot;&#xA;&#xA;Мене гризуть непевні сумніви.&#xA;&#xA;-&#xA;&#xA;&quot;ні пояснення, чим інформація у наведених джерелах не підходить до ваших потреб. – bytebuster♦ yesterday&quot;&#xA;&#xA;Може й підходить - хотів звернутися до Вас, як Найбільшого Фахівця з цього питання, щоб ви прояснили саме цей момент для мене, недостойного." CreationDate="2017-04-28T17:32:42.957" UserId="894" />
  <row Id="3467" PostId="1298" Score="0" Text="@Kosarar, (1) дуже прошу, додайте, будь ласка, це до самого запитання (кнопкою «edit»). Текст має бути повним, читач має розуміти Вашу мету і що саме шукається, не вчитуючись в коментарі. (2) Якщо просто «коли сумніваєшся у чомусь», то в чому тоді сенс слова «неясные»? Воно несе якийсь додатковий зміст, чи ні? (3) Відповідаючи комусь в коментарях, варто вказувати адресат через @ (он як я Вас на початку цього коментаря). Інакше йому не прийде сповіщення і він може прочитати Ваш коментар запізно." CreationDate="2017-04-28T17:43:32.390" UserId="4" />
  <row Id="3468" PostId="1298" Score="0" Text="@Sasha (1) Це все є у самому запитанні, і було з самого початку. (2) Коли є сумніви, але &quot;неясные&quot;. Ніби сумніваєшся, але неясно. Не знаю, як краще пояснити. Івана Васильовича дивилися? (3) Нічого, я почекаю. Але тепер знатиму." CreationDate="2017-04-28T17:49:53.783" UserId="894" />
  <row Id="3469" PostId="1298" Score="0" Text="на lingvo є україномовний інтерфейс ;)" CreationDate="2017-04-28T18:17:31.240" UserId="9" />
  <row Id="3471" PostId="1298" Score="0" Text="@Kosarar, дивився, але я не пам'ятаю там такої репліки (я неуважний до таких деталей). Все-таки, я вважаю, що Ви **маєте** пояснити це прямо в тексті питання. Бо інакше виглядає якось так: «перекладіть те, не знаю що, щоби воно при цьому відповідало критеріям, не скажу яким»." CreationDate="2017-04-28T19:06:03.373" UserId="4" />
  <row Id="3478" PostId="1298" Score="0" Text="@Sasha, &quot;дивився, але я не пам'ятаю там такої репліки (я неуважний до таких деталей&quot; Якої саме репліки Ви не пам'ятаєте? Подивіться уважніше (так, ПРЯМО в текст питання), може вийде." CreationDate="2017-04-28T19:23:12.753" UserId="894" />
  <row Id="3479" PostId="1298" Score="0" Text="@bytebuster, що ще у моєму поганому запитанні Вам не подобається? Нагадаю, що на попередню Вашу критику я спробував у міру своїх скромних можливостей відповісти:&#xA;https://tinyurl.com/l5vngwv" CreationDate="2017-04-28T19:26:51.090" UserId="894" />
  <row Id="3480" PostId="1298" Score="0" Text="@Yola, щиро дякую." CreationDate="2017-04-28T19:27:02.597" UserId="894" />
  <row Id="3486" PostId="1298" Score="0" Text="@Kosarar, я мав на увазі, що не пам'ятаю, щоб фраза «меня терзают смутные сомнения» звучала в цьому фільмі (я не кажу, що вона там не звучить — просто не пам'ятаю її там) — тому посилання на фільм не допомагає мені з'ясувати контекст, на жаль." CreationDate="2017-04-28T19:42:15.663" UserId="4" />
  <row Id="3490" PostId="1298" Score="0" Text="@Sasha, це нічого, жодних до Вас претензій. Хоч якось би перекласти - було б непогано." CreationDate="2017-04-28T19:48:07.703" UserId="894" />
  <row Id="3491" PostId="1298" Score="0" Text="@Kosarar, річ у тім, що «просто перекласти», здається, не вписується в тематику цього сайту. Про це [питалося](//area51.meta.stackexchange.com/q/22648/146894) ще на етапі узгодження сайту з адміністрацією Stack Exchange. Зверніть увагу на [відповідь Robert Cartaino](//area51.meta.stackexchange.com/a/22652/146894) — це один з адміністраторів самого Stack Exchange. Тобто просто «перекладіть мені цеє» — ні; але щось цікаве: сталий вираз чи конкретні відтінки значень абощо — так." CreationDate="2017-04-28T20:01:20.273" UserId="4" />
  <row Id="3500" PostId="1298" Score="0" Text="&quot;However, some idiomatic expressions can be difficult to express between languages, so those types of finer-point questions are typically well-regarded for a site like this.&quot;&#xA;&#xA;А ще є ж момент: не хочеш, не відповідай. Просто." CreationDate="2017-04-29T08:29:41.820" UserId="894" />
  <row Id="3514" PostId="1298" Score="0" Text="@Kosarar, так, і в такому випадку варто пояснити, які саме &quot;fine points&quot; Ви хочете (а не лишити читача здогадуватись). Я, наприклад, чесно не розумію, що саме Ви хочете в цьому випадку («хоч якийсь переклад» — не варіант; «хоч якийсь переклад» є [там](//translate.google.com.ua/#ru/uk/меня+терзают+смутные+сомнения); і створювати питання, НМД, варто лиш в тому випадку, якщо такий «перший-ліпший» переклад Вас не влаштовує, причому пояснивши чим). «А ще є ж момент: не хочеш, не відповідай» — або не подобається, мінусуй (чи голосуй за закриття)." CreationDate="2017-04-29T09:38:50.097" UserId="4" />
  <row Id="3538" PostId="1298" Score="0" Text="Так, демократія - це важливо. І розумні модератори - також. Переклад, який Ви навели, має дві вади: (1) там нема &quot;смутные&quot;; (2) зовсім відірвано від архитипового джерела - фільму Гайдая." CreationDate="2017-04-29T17:05:12.537" UserId="894" />
  <row Id="3541" PostId="1298" Score="1" Text="@Kosarar, спробую і я. У питанні взагалі нічого не сказано про те, що ви шукаєте переклад, що має відповідати &quot;фільму Гайдая&quot;. Так, як сформульовано &quot;(коли сумніваєшся у чомусь)&quot; достатньо просто перекласти &quot;Я сумніваюся&quot; :) Тому всі просять оновити питання, бо дійсно з самого тексту, без коментарів, наприклад, особисто мені незрозуміло, що вам потрібно. Я російську фразу зрозумів так: &quot;Коли хочеш сказати, що відбувається щось вкрай підозріле&quot; й намагався б знайти відповідний сталий вираз українською. Питання цікаве, мені б дуже хотілося зробити reopen, але його треба розширити." CreationDate="2017-04-29T17:16:09.300" UserId="49" />
  <row Id="3542" PostId="1298" Score="0" Text="@Kyrylo Yatsenko♦, добре, що Ви не заперечуєте, що наведений Sasha переклад не відповідає Вашому баченню фрази як &quot;Коли хочеш сказати, що відбувається щось вкрай підозріле&quot;. Мені не обов'язково наполягати саме на фільмі Гайдая, але цієї фрази більше ніде й нема. Тому я й казав з самого початку - будь-який (адекватний) переклад мене (і усіх зацікавлених користувачів цього сайту) може влаштувати. Але з особистої ласки до Вас я повставляю ваше бачення цієї фрази." CreationDate="2017-04-29T18:06:10.997" UserId="894" />
  <row Id="3545" PostId="1298" Score="0" Text="@Kosarar, щоби звернутися до користувача, в його імені не потрібно писати прогалків і знаку «♦». Коли ви пишете `@Ky`, воно Вам далі само підказує можливі варіанти, наприклад, `@KyryloYatsenko`. (А «♦» — це не частина псевдоніму, це ознако того, що користувач — модератор.)" CreationDate="2017-04-29T18:28:13.710" UserId="4" />
  <row Id="3546" PostId="1298" Score="0" Text="@KyryloYatsenko, Korasar написав Вам відповідь." CreationDate="2017-04-29T18:32:34.490" UserId="4" />
  <row Id="3547" PostId="1298" Score="0" Text="@Kosarar, по суті, щодо «там нема „смутные“» — в запитанні не сказано, що воно має бути. В такому випадку шукають переклад за змістом, а не щоби було відтворене кожне слово. Крім того, може, це моя вада (мабуть, так), але я не розумію, яку роль там це слово несе — я не розумію, як можливості використання «меня терзают сомнения» відрізняються від можливостей використання «меня терзают смутные сомнения» (чи справді різниця в змісті, чи ритм, як припустив Artemix, чи близькість до фільму, чи щось ще)." CreationDate="2017-04-29T18:40:29.767" UserId="4" />
  <row Id="3548" PostId="1298" Score="0" Text="Korasar, під час редагування я помітив, що Ваше посилання (`http://tinyurl.com/mr53ze` → `http://revtwt.com/802805`) не працює, але я його не змінював, бо не зрозумів, яке посилання Ви збиралися вставити." CreationDate="2017-04-29T18:57:03.320" UserId="4" />
  <row Id="3549" PostId="1298" Score="0" Text="Korasar, я повернув свій плюс Вашому питанню, бо так, на мою думку, виглядає значно краще." CreationDate="2017-04-29T18:58:32.643" UserId="4" />
  <row Id="3550" PostId="1298" Score="0" Text="Off-topic: [отут](http://pro-status.com.ua/citaty/308.php) вживається «турбують смутні сумніви» — але очевидно, що сенс українського «[смутний](http://sum.in.ua/s/smutnyj)» зовсім інший, ніж у російського «[смутный](http://dic.academic.ru/dic.nsf/ushakov/1031642)», тому, незважаючи за зовнішню подібність, ці вирази зовсім різні." CreationDate="2017-04-29T19:07:34.123" UserId="4" />
  <row Id="3552" PostId="1298" Score="0" Text="@Sasha, дякую; &quot;смутные сомнения&quot; - непевні, які не до кінця сформувалися. &quot;Смутний&quot; в українській мові інше - це-то мене й бентежить (теж)." CreationDate="2017-04-29T19:32:17.893" UserId="894" />
  <row Id="3555" PostId="1298" Score="1" Text="Я голосую за перевідкриття цього запитання завдяки тому, що автор поправив велику кількість попередніх недоліків." CreationDate="2017-04-29T19:43:55.743" UserId="8" />
  <row Id="3456" PostId="1301" Score="2" Text="Здається, після 1960 (II) ще був 1990 (III), тобто не останній (хоча можу помилятися). А Ви десь знайшли 1946 (я знайшов лише шматки)? Не знаю, я сам не знайшов ані 1960, ані 1990. [Тут знайдені мною](//ukrainian.meta.stackexchange.com/a/119/4). [Тут](http://lib.movahistory.org.ua/PRAWOPYS/) є деякі книги, що *можуть* містити порівняння, але не дивився." CreationDate="2017-04-28T07:40:05.887" UserId="4" />
  <row Id="3470" PostId="1301" Score="0" Text="@Sasha - 1946 я не знайшов, мене більше цікавить 1960, бо саме ним було видано основну масу книжок українською. Це питання в мене виникло через нещодавнє [инше питання](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1295/) про _гето/гетто_. Там де-хто збурювався через те, що в коментах цитували застарілий правопис 1960. От мені й цікаво, як у 1960 було сформульовано правило про подвійні приголосні в иншомовних словах, бо тоді ж писали _комунізм_ таки з однією &lt;м&gt;, а _гетто_ з двома &lt;т&gt;, а зараз сучасні словники пишуть його з одним &lt;т&gt;. Просто дуже хочеться глянути, як у 1960 було сформульовано." CreationDate="2017-04-28T18:23:47.200" UserId="66" />
  <row Id="9450" PostId="1303" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/99641/discussion-on-question-by-kosarar-----)." CreationDate="2019-10-08T18:54:49.227" UserId="240" />
  <row Id="3495" PostId="1305" Score="0" Text="А не могли б Ви пояснити, що воно означає? Бо не всі володіють англійською термінологією комп'ютерної графіки. А знаючи, що це, легше шукати." CreationDate="2017-04-28T20:42:01.173" UserId="4" />
  <row Id="3496" PostId="1305" Score="0" Text="Хм... Здається, косинус кута між напрямком камери і нормаллю до поверхні." CreationDate="2017-04-28T20:52:08.523" UserId="4" />
  <row Id="3501" PostId="1307" Score="1" Text="Особисто мені зовсім не здається, що «огляд» — це одинична дія. Діяльність оглядача — огляд преси (напр.), він постійно оглядає пресу, час від часу публікує огляди, він займається оглядом преси." CreationDate="2017-04-29T08:30:16.407" UserId="66" />
  <row Id="3562" PostId="1307" Score="1" Text="Хмм... А чому Ви наголос саме на «я» поставили? СУМ-11 дозволяє обидва наголоси (на «я» і на «а»), і наголос на «а», здається, використовується значимо часто (не кажу, який частіше). Можна виправити на «[**Огля́дач** або **огляда́ч**](http://sum.in.ua/s/oghljadach) – …»?" CreationDate="2017-04-30T10:08:09.613" UserId="4" />
  <row Id="3563" PostId="1307" Score="0" Text="@Sasha, +1. [Орфоепічний словник Погрібного](http://www.movi.com.ua/ukrajinski-slovniki/970-orfoepichniy-slovnik-ukrainskoyi-movi) теж допускає обидва наголоси." CreationDate="2017-04-30T10:22:05.253" UserId="435" />
  <row Id="3564" PostId="1307" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, і «Культура мови на щодень» за ред. С. Я. Єрмоленко (2000, Київ, «Довіра») — теж ([1](http://kultura-movy.wikidot.com/nagolos), [2](http://flightcollege.com.ua/library/8%20ФИЛОЛОГИЧЕСКИЕ%20НАУКИ/81%20ЯЗЫКОЗНАНИЕ/81.2%20УКР/Порадники/Культура%20мовы%20на%20щодень.doc)), хоч не знаю, наскільки це авторитетне джерело." CreationDate="2017-04-30T10:39:49.783" UserId="4" />
  <row Id="3505" PostId="1308" Score="0" Text="СУМ не стверджує, що *огляд* — то одининна дія. Але й, на жаль, не стверджує, що *огляд* може бути видом діяльності. Було б добре підібрати пару цитат, що позначають словом «огляд» саме вид постійної/періодичної діяльності (професію, хобі тощо)." CreationDate="2017-04-29T08:40:07.287" UserId="4" />
  <row Id="3507" PostId="1308" Score="2" Text="Може, щось типу такого: «[cпелеотурист — турист, який займається *оглядом*, вивченням печер](http://slovnyk.sum.in.ua/s/speleoturyst)»; «[підготовка персоналу експлуатанта, який займається *оглядом* (вантажу та пасажирів) з метою забезпечення безпеки](http://www.avia.gov.ua/uploads/documents/7571.doc)»; «[Михайло займається *оглядом* та випуском аналітичних звітів щодо банківського сектору України](https://voxukraine.org/item/mihajlo-demkiv/)»?" CreationDate="2017-04-29T08:46:17.067" UserId="4" />
  <row Id="3508" PostId="1308" Score="2" Text="От наприклад «тур» позначає окрему дію; так само «операція». Ми не можемо сказати «Михайло займається туром/операцією»; точніше можемо, але це позначатиме, що від відповідає за *конкретний* тур чи операцію, а не що це його вид діяльності в цілому. Щоб позначити вид діяльності в цілому, ми скажемо «Михайло займається тур**ами** / операці**ями**» (в множині). А от «займається оглядом»/«відповідає за огляд» двозначне — може позначати як «ось цей ось огляд, що зараз триває», так і вид діяльності. Ми не мусимо для речення про вид діяльності ставити огляд у множину (отже огляд — не лише окрема дія)." CreationDate="2017-04-29T08:54:05.263" UserId="4" />
  <row Id="3520" PostId="1308" Score="0" Text="@Sasha У словниках не знайшла цього значення, а от у Вікіпедії є стаття [**Огляд (журналістика)**](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4_(%D0%B6%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0)), де **огляд** тлумачиться ще і як *жанр* з посиланнями на джерела. Я теж, як і Yellow Sky, схиляюсь до думки, що може використовуватися і як *вид діяльності*. Принаймні, заперечень щодо цього я не зустрічала." CreationDate="2017-04-29T13:12:06.593" UserId="435" />
  <row Id="3523" PostId="1308" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, якщо чесно, мені здається, що жанри ближче якраз до одиничних дій, а не до видів діяльності. Типу, хтось щось робить (наприклад, оглядає, доповідає, усміхається), і потім письмово оформлений спосіб-чи-результат дії називають тим же словом, що й одиничну дію («огляд» — це є значення СУМ-11 під номером 5, по-моєму; «доповідь»; «[усмішка](//uk.wikipedia.org/wiki/Усмішка_(література))»)" CreationDate="2017-04-29T15:38:17.403" UserId="4" />
  <row Id="3524" PostId="1308" Score="0" Text="@Sasha, [ЖАНР, у, чол.](http://sum.in.ua/s/zhanr) &quot;3. Спосіб що-небудь робити; сукупність прийомів; стиль, манера.&quot; Не впевнена, але *робити*, *стиль*, *манера*, здається, тяжіють до повторюваних дій, а не одноразової. Можливо, помиляюсь." CreationDate="2017-04-29T15:39:05.697" UserId="435" />
  <row Id="3525" PostId="1308" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, так, **за суттю**, жанр — це саме повторювана дія (її стиль, манера); але **називають** жанри, як правило тими словами, що одиничну дію («доповідь», «усмішка»), а не вид діяльності; отака дивина виходить." CreationDate="2017-04-29T15:42:06.277" UserId="4" />
  <row Id="3526" PostId="1308" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, тобто я що хотів сказати — з існування дії *А* і жанру *А* необов'язково випливає, що слово «*А*» може позначати вид діяльності. Приклади: «усмішка» (дія — так, жанр — так, діяльність — ні), «доповідь» (дія — так, жанр — так, діяльність — ні); ми не можемо сказати «він професійно займається усмішкою/доповіддю» (хіба що «усмішками/доповідями»)." CreationDate="2017-04-29T15:56:25.490" UserId="4" />
  <row Id="3527" PostId="1308" Score="1" Text="@Sasha, makes sense. Ось ще знайшла [Основи інформаційно-аналітичної діяльності - Захарова І.В.](http://westudents.com.ua/glavy/27796-61-oglyad-yak-rezultat-oglyadovo-analtichno-dyalnost-funkts-oglyadu.html), де **огляд** розглядається як результат *оглядово-аналітичної діяльності*. Тобто, діяльність може бути *оглядовою*?" CreationDate="2017-04-29T16:09:40.087" UserId="435" />
  <row Id="3528" PostId="1308" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, так. І це тягне на окрему відповідь, по-моєму. Типу, оглядач займається **оглядов[о-аналіличн]ою діяльністю**. (Цей термін не має невизначенності «одинична дія чи діяльність».)" CreationDate="2017-04-29T16:13:51.077" UserId="4" />
  <row Id="3529" PostId="1308" Score="1" Text="@Sasha, [&quot;Огляд торговельної політики членів СОТ – це один із найважливіших видів діяльності організації...&quot;](http://www.me.gov.ua/News/Detail?lang=uk-UA&amp;id=ce60ac5e-75ae-4051-8aac-9022cd3abb27&amp;title=UZheneviRozpochavsiaPershiiOgliadTorgovelnoiPolitikiUkrainiVRamkakhSot) Складно все з цим **оглядом**) Хоча варіант *оглядової діяльності* мені імпонує." CreationDate="2017-04-29T16:27:58.970" UserId="435" />
  <row Id="3530" PostId="1308" Score="1" Text="І ще я не впевнена, що в МЕРТ цей допис готував фахівець,що знається на таких тонкощах. Цікаво також почути думку автора запитання щодо нашого обговорення." CreationDate="2017-04-29T16:37:39.913" UserId="435" />
  <row Id="3510" PostId="1309" Score="1" Text="Гм, «коефіцієнт прямоти [п]огляду» (а як пояснення: «коефіцієнт близькості напрямку погляду до абсолютно перпендикулярного поверхні») — прикольно. Значно наочніше, ніж «коефіцієнт огляду поверхні»." CreationDate="2017-04-29T09:21:04.120" UserId="4" />
  <row Id="3517" PostId="1310" Score="3" Text="Хоч без обґрунтувань, але заперечити нічого. В тлумайному словнику приклади цитат на «[зіставлення](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=36343&amp;page=1147)» і «[зіставляння](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=137329&amp;page=1147)», здається, лише підтверджують Вашу думку. Не знаю, чи варто їх додавати до відповіді." CreationDate="2017-04-29T09:57:20.557" UserId="4" />
  <row Id="3518" PostId="1310" Score="1" Text="Єдине що додам: «зіставлення» також використовується в (доволі рідкій, на мій погляд) прийменниковій сполуці «в зіставленні з», що є виглядає синонімічною до [не рекомендованою onlinecorrector'ом](http://onlinecorrector.com.ua/як-порівняти-порівнюючи-з/) «[в порівнянні з](http://sum.in.ua/s/porivnjannja)» і позначає відповідно «якщо зіставляюти/порівнювати з». А от прийменникової сполуки «в зіставлянні з», здається, не існує — «в зіставлянні з», якщо й використовується, то в прямому значенні («в цьому зіставлянні виражається її світогляд»), а не як «зіставляючи/порівнюючи з»." CreationDate="2017-04-29T10:09:31.073" UserId="4" />
  <row Id="3531" PostId="1311" Score="0" Text="Я чув про таке, але мені воно раніше здавалося чимось контрнауковим і відірваним від реального слововжитку. (1) Чим все-таки *дія* від *події* відрізняється? (2) деякі з наведених слів відсутні у словниках; (3) виглядає схожим на спробу або натягнути реальну мову на якусь бажану (хоч, можливу, логічну) конструкцію, або на (припустимо) прогноз майбутнього розвитку мови на основі речей, що ще тільки почали викреслюватися. Але можу помилятися." CreationDate="2017-04-29T16:42:34.693" UserId="4" />
  <row Id="3532" PostId="1311" Score="0" Text="@Sasha, я також можу помилятися, але НМД, якраз, виглядає цілком науково. Re(1): подія — наслідок дії, а явище — наслідок події. Re(3): так, можливо, дещо занадто *прескриптивно* (а не *дескриптивно*), але слушно." CreationDate="2017-04-29T16:47:37.907" UserId="8" />
  <row Id="3533" PostId="1311" Score="0" Text="@bytebuster, я не бачу абсолютно ніякого зв'язку з реальним слововжитком — мені воно схоже на конструкції, що існують винятково в голові у певних науковців задля успішного захисту робіт — але можу помилятися." CreationDate="2017-04-29T16:50:13.263" UserId="4" />
  <row Id="3534" PostId="1311" Score="0" Text="Хм... Здається я зрозумів... Щось типу «пошук» («шукати») → «знаходження» («знайти») → «знахідка»; «вдивляння» («дивитися») → «бачення» («бачити») → «вид»? Але тоді я би називав це не «дія, подія (результат дії), результат події», а «спроба дії, успішна дія, результат дії». Крім того, якщо «відновлювання» → «відновлення» → «віднова» в цю схему більш-менш вписується, то от з «оцінюванням» → «оціненням» → «оцінкою» в мене сумніви. (І, припустимо, якщо в мові з'явиться слово «відновля́ння», то куди воно попаде — перша роль же вде зайнята «відновлюванням»?)" CreationDate="2017-04-29T16:50:24.763" UserId="4" />
  <row Id="3535" PostId="1311" Score="0" Text="І, у будь-якому випадку, ця відповідь особисто мені набагато більш до вподоби, ніж the accepted one, бо вона мене вчить чомусь, чого я раніше не знав." CreationDate="2017-04-29T16:50:38.677" UserId="8" />
  <row Id="3536" PostId="1311" Score="0" Text="@bytebuster, питання в тому — чи правильному вона вчить (чи просто якомусь більш-менш логічно виглядаючому міфу). Але я недостатньо компетентний, можу помилятися." CreationDate="2017-04-29T16:52:50.807" UserId="4" />
  <row Id="3537" PostId="1311" Score="0" Text="@Sasha, думаю, ключове слово тут — герундій." CreationDate="2017-04-29T16:55:59.927" UserId="8" />
  <row Id="3556" PostId="1312" Score="0" Text="А можете уточнити, чому «заповідати» — занадто широке? Наприклад, Цивільний Кодекс України [використовує](http://code.leschishin.org/cc/cc84.php) саме цей термін як дієслово. Стаття 1226, ч.2: *«Суб'єкт права спільної сумісної власності має право **заповідати** свою частку у праві спільної сумісної власності…»*" CreationDate="2017-04-29T23:03:02.313" UserId="8" />
  <row Id="3557" PostId="1312" Score="1" Text="@bytebuster тому що я можу сказати &quot;на смертному одрі він заповів синам ніколи не забувати про велику місію їхньої фамілії&quot;, і це не буде про спадок. Тобто, передсмертна воля - це не завжди про спадок." CreationDate="2017-04-29T23:15:58.277" UserId="240" />
  <row Id="3560" PostId="1312" Score="2" Text="@P.Vovk Важливо, який саме &quot;спадок&quot; цікавить Вас. **Заповідати** можна і матеріальне, і нематеріальне, і усно, і письмово. **Відписувати** - майно і письмово. (Згідно  з [Практичним словником синонімів української мови&quot; С. Караванського](http://zosh6.at.ua/praktichnij_slovnik_sinonimiv_ukrajinskoji_movi.pdf)) Та саме в частині матеріального і письмового заповідання ці слова - синоніми. СУМ для [**заповідати**](http://sum.in.ua/s/zapovidaty) має необхідне Вам значення хоч не 1 пунктом, та й не 2. А У Караванського  - 1. На противагу **відписувати**, 1 значення якого - *відповідати письмово*." CreationDate="2017-04-30T06:39:25.563" UserId="435" />
  <row Id="3572" PostId="1312" Score="0" Text="@OksanaGubrenko ну ви ж самі пишете &quot;заповідати можна і... і... і... і&quot;, тобто, моя теза про &quot;заповідати - ширше&quot;, начебто, працює, бо &quot;відписувати ... і ...&quot;. Не можна у спадок передати людині ДІЮ, чи не так?" CreationDate="2017-04-30T13:01:49.433" UserId="240" />
  <row Id="3573" PostId="1312" Score="0" Text="@P.Vovk, я пишу, що саме в частині матеріального і письмового  заповідання *заповідати* і *відписувати* - синоніми. При цьому для *відписувати* - передавати у спадок не основне значення, на чому Ви акцентуєте увагу в запитанні. А от який саме спадок Вас цікавив, трохи незрозуміло із запитання." CreationDate="2017-04-30T13:07:27.850" UserId="435" />
  <row Id="3574" PostId="1312" Score="0" Text="@OksanaGubrenko о, я зрозумів. Виходить, що &quot;заповідати&quot; - ширше поняття, але в певному контексті відразу дає зрозуміти, що мова йде про передачу майна чи ідей посмертно, а &quot;відписувати&quot; - більш офіційне/точне поняття, якщо йдеться про спадок, але воно має багато інших конотацій. Тобто, з них жодне точно не передає сенсу, але &quot;заповідати&quot; більше стосується посмертної волі людини, аніж &quot;відписувати&quot;. Так?" CreationDate="2017-04-30T13:31:35.050" UserId="240" />
  <row Id="3575" PostId="1312" Score="1" Text="@P.Vovk Українське законодавство якраз використовує *заповідати* як юридичний термін на позначення *нотаріально посвідчувати заповіт*, а не *відписувати*. Тобто, *заповідати* дійсно трошки ширше, я цього не заперечувала. Але для *заповідати*  - *оформлювати волю заповідача офіційним правочином* є основним значенням (хоч і в поєднанні із значенням *вислювлювати останню волю*, що може й не оформлюватись офіційно). А для *відписувати* значення *офіційно передавати у спадок* є не основним, хоч і конкретнішим, аніж у *заповідати*, бо не може стосуватися чогось нематеріального." CreationDate="2017-04-30T13:48:41.700" UserId="435" />
  <row Id="3578" PostId="1312" Score="1" Text="@OksanaGubrenko дуже-дуже дякую. Я майже точно тепер розумію, де доречніше буде вставити &quot;відписала/в&quot;, а де краще залишити &quot;заповіла/вів&quot;." CreationDate="2017-04-30T15:14:58.663" UserId="240" />
  <row Id="3581" PostId="1312" Score="1" Text="Відома бабця з котом долучають ще варіант &quot;переписати&quot; у значенні &quot;перезаповісти&quot;, змінити вигодонабувача за заповітом, що вже існує письмово чи лише у вигляді проекту-майбутньоспрямованої обіцянки." CreationDate="2017-04-30T20:17:40.683" UserId="958" />
  <row Id="3599" PostId="1312" Score="1" Text="@P.Vovk, дякую, рада, якщо допомогла." CreationDate="2017-05-01T14:32:20.527" UserId="435" />
  <row Id="3567" PostId="1314" Score="0" Text="Ви даремно не узагальнили всі ті цитати, з них же якийсь висновок випливає. Звісно, що кожен може свій висновок скласти, та ви навіть не уявляєте, як усім цікаво почути саме ваш висновок. ;)" CreationDate="2017-04-30T12:26:37.793" UserId="66" />
  <row Id="3568" PostId="1314" Score="0" Text="@YellowSky, хм, невже фраза &quot;Останнім часом науковці та дослідники виокремлюють оглядово-аналітичний вид діяльності&quot; не тягне на мій *узагальнений висновок&quot;? ;)" CreationDate="2017-04-30T12:32:18.527" UserId="435" />
  <row Id="3569" PostId="1314" Score="0" Text="З огляду на ту полеміку, яка розгорнулася тут у коментах, то таки не тягне. Я б тепер написав иншу відповідь, яка б вкючала в себе конструктивні пропозиції Sasha, та от я не знаю, чи це етично давати дві розбіжні відповіді на одне й те саме питання. Я б дуже хотів, аби Sasha сам все це написав як відповідь." CreationDate="2017-04-30T12:49:07.713" UserId="66" />
  <row Id="3571" PostId="1314" Score="0" Text="@YellowSky, спочатку я схилялась до Вашої точки зору, що **огляд** може бути видом діяльності. Потім Sasha навів аргументи, що мене переконали. Тим паче, трапились підтвердження. Не стала виокремлювати *оглядову* діяльність, бо, хоч теоретично й можна виділити, зважаючи на написання *оглядово-аналітичний* через дефіс, та підтверджень тому в наукових чи, бодай, методичних джерелах не знайшла." CreationDate="2017-04-30T12:55:04.113" UserId="435" />
  <row Id="3579" PostId="1314" Score="0" Text="Боюся, що це не зовсім те, про що я хотів запитати, але неточно сформулював (хотів одним словом і на зразок `-цтво`). Тому мушу прийняти цю відповідь, бо провина — моя." CreationDate="2017-04-30T16:20:37.293" UserId="8" />
  <row Id="3600" PostId="1314" Score="0" Text="@bytebuster, мабуть, чекали підтвердження для *оглядацтво*? Мене теж ваше запитання, а радше дискусія в коментарях з подальшими пошуками, спонукали до зміни думки, всупереч власним очікуванням щодо *огляду*." CreationDate="2017-05-01T14:43:45.503" UserId="435" />
  <row Id="3580" PostId="1318" Score="6" Text="А ще у Подерв'янського (майже цитата): *«Погана мода. Щось кепське коїться у Датському князівстві. Коли я був царем…»* :-)" CreationDate="2017-04-30T18:38:22.993" UserId="8" />
  <row Id="3583" PostId="1319" Score="0" Text="Хм, я завжди вважав, що бабай — українське явище. Чи є якісь аргументи за те, що це не спільнослов'янське явище? Те, що слово (можливо) тюркського походження, ще не означає, що явище не українське (наприклад, воно могло закріпилося в мові давно, ще за часів монголо-татарської навали)." CreationDate="2017-05-01T08:18:43.883" UserId="4" />
  <row Id="3584" PostId="1319" Score="0" Text="@Sasha у Вікіпедії &quot;наприклад, в Середній Азії російські батьки лякають своїх дітей бабаєм, бабайкою, щоб ті скоріше заснули&quot; ... Якщо це дійсно так, то можна зробити висновок, що явище не українське. Також є інформація, що у Полтавських селах років 40 тому про це й не чули" CreationDate="2017-05-01T08:48:02.717" UserId="152" />
  <row Id="3585" PostId="1319" Score="0" Text="Як з фрази «в Середній Азії російські батьки лякають своїх дітей бабаєм» випливає, що українці не лякають своїх дітей бабаєм? «Також є інформація, що у Полтавських селах років 40 тому про це й не чули» — оце вже ближче, але Полтавщина — це ще не вся Україна (може, на Полтавщині не чули, а на Вінничині чули) — ну й джерела би. Пояснюю — я не стверджую, що бабай — притаманне українцям явище,  але й підтверджень протилежного я поки не чув." CreationDate="2017-05-01T08:58:19.260" UserId="4" />
  <row Id="3586" PostId="1319" Score="0" Text="&gt; Як з фрази «в Середній Азії російські батьки лякають своїх дітей бабаєм» випливає, що українці не лякають своїх дітей бабаєм?&#xA;мав на увазі, &quot;спільнослов'янське явище&quot;" CreationDate="2017-05-01T08:59:57.457" UserId="152" />
  <row Id="3589" PostId="1319" Score="2" Text="Мене мій дід лякав у дитинстві тим, що прийде жери́гімно, страшенна тварюка, гібрид крокодила та тигра. )))" CreationDate="2017-05-01T11:37:43.963" UserId="66" />
  <row Id="3590" PostId="1319" Score="0" Text="А московити в XVII ст. лякали дітей, що прийде гетьман Сагайдачний. )))" CreationDate="2017-05-01T11:44:02.227" UserId="66" />
  <row Id="3596" PostId="1319" Score="2" Text="[Звідси](http://www.poltavaforum.com/fleym-13/5381-strahi-ditinstva.html#post57286): «Цікаво, кого чим лякали в дитинстві?..» — «…, [Басаврюком](//uk.wikipedia.org/wiki/Басаврюк), …»." CreationDate="2017-05-01T13:37:16.420" UserId="4" />
  <row Id="3650" PostId="1319" Score="1" Text="@YellowSky &quot;жери́гімно&quot; :D" CreationDate="2017-05-07T10:04:50.600" UserId="152" />
  <row Id="3587" PostId="1322" Score="3" Text="Є варіант «ніцно»: [1](//reibert.info/threads/doslidzhennja-dialektiv-doluchajtesja.430827/), [2](http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;word=ніцно), [3](http://slovotvir.org.ua/words/talking-head), [4](http://www.poetryclub.com.ua/getpoem.php?id=679143), [5](//dialectstat.wikispaces.com/file/view/new_dialect202.png). Вжитків, здається, значно більше — припускаю, що це основний варіант." CreationDate="2017-05-01T11:16:59.320" UserId="4" />
  <row Id="3588" PostId="1322" Score="1" Text="Чисто припущення — від слова «ніц» («нічого», іноді «ніяк», «ніколи»)? Хоча значення, фактично, протилежне — але (1) так іноді трапляється; (2) в українській мові практикують підсилення заперечення, тому, наприклад, «ніц у мене не виходить» ≈ «постійно в мене не виходить». Але це суто необґрунтоване припущення." CreationDate="2017-05-01T11:35:45.120" UserId="4" />
  <row Id="3591" PostId="1322" Score="0" Text="Центральна Україна, ніколи не чув." CreationDate="2017-05-01T11:50:54.960" UserId="66" />
  <row Id="3592" PostId="1322" Score="0" Text="Іще часто пишуть «ніц но» ([1](http://risovach.ru/kartinka/9062237), [2](http://risovach.ru/kartinka/10885747), [3](http://risovach.ru/kartinka/9125041), [4](//www.facebook.com/upa.volya/posts/611782262231714), [5](http://www.svoboda-news.com/lys/pdf_arxiv/1976-1.pdf)) і навіть «ніц-но» ([1](//doba.te.ua/post/31740))." CreationDate="2017-05-01T11:52:47.013" UserId="4" />
  <row Id="3593" PostId="1322" Score="0" Text="Тому ще одна теорія: від (спочатку) неправильної інтерпретації стику «[ніц](http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/33146-nic.html#show_point)» («нічого») і «[но](http://sum.in.ua/s/no)» (значення 3 — «тільки»). Наприклад, «не робить нічого, тільки в своєму комп'ютері сидить» → «не робить ніц, но в своєму комп'ютері сидить» → «не робить, ніцно в своєму комп'ютері сидить». Приклади такіх випадкових стиків: «Кіт і граф Попеловський» ([1](//uk.wikisource.org/wiki/Кіт_і_граф_Попеловський), [2](http://www.ebk.net.ua/Book/buunt/kpt/part3/325.htm))." CreationDate="2017-05-01T12:02:29.777" UserId="4" />
  <row Id="3595" PostId="1322" Score="0" Text="P.S.: Київ, ніколи не чув (але я й «ніц» до певного віку ніколи не чув)." CreationDate="2017-05-01T12:18:06.013" UserId="4" />
  <row Id="3601" PostId="1322" Score="0" Text="@Sasha о, дякую за наведення. Хоча мене дещо бентежить  означення &quot;завжди&quot;, &quot;постійно&quot; більш відповідне. Але це, можливо, місцеві відмінності. Про зв'язок з &quot;ніц&quot; у мене теж була така думка, та, напевно, такий зв'язок малоймовірний." CreationDate="2017-05-01T17:29:27.070" UserId="222" />
  <row Id="3597" PostId="1324" Score="0" Text="Я, власне, розімію, про що мова (я програміст). Але було б дуже добре, якби Ви змогли додатково пояснили так, щоб брати участь в дискусії змогли навіть люди з іншим «бекграундом»." CreationDate="2017-05-01T14:15:33.733" UserId="4" />
  <row Id="3598" PostId="1324" Score="0" Text="Фактично, «модулі, надані користувачами (чи третіми особами) [для загального користування]» — але як це сказати найкоротше…" CreationDate="2017-05-01T14:19:47.843" UserId="4" />
  <row Id="3723" PostId="1330" Score="2" Text="А які це мовознавці радять і де? Можете додати посилання до запитання?" CreationDate="2017-05-17T09:36:02.940" UserId="334" />
  <row Id="3724" PostId="1330" Score="3" Text="Особисто мені більше скидається на те, що `україномовний` - це похідний оптимізований варіант від `українськомовний`." CreationDate="2017-05-17T09:37:42.290" UserId="334" />
  <row Id="3607" PostId="1331" Score="2" Text="знайшла одне-єдине посилання на **пірнок**, щоправда в еротичному контексті, тому вагаюсь, чи можна давати посилання." CreationDate="2017-05-04T09:26:37.023" UserId="435" />
  <row Id="3608" PostId="1331" Score="4" Text="а ось ще один приклад, в нейтральному контексті: [&quot;Два тижні в Сайгоні - ніби **пірнок** на затримку дихання&quot;](http://www.markin.info/uk/blog/113-prygody.html). &#xA;Утім, в словниках не знаходжу такого слова." CreationDate="2017-05-04T09:31:12.343" UserId="435" />
  <row Id="3612" PostId="1331" Score="0" Text="@OksanaGubrenko О! Я також шукав &quot;пірнок&quot;, але результати такі непевні, що навіть побоявся давати посилання на них. Тут постає, мабуть, інше питання, за яке в основному тілі питання почали б казати, що занадто відкрите до інтерпретацій (і я їх розумію і підтримую, тому задам в коментарях): чи є сенс просто почати використовувати &quot;пірнок&quot; і не паритися? Наскільки виправданий такий неологізм." CreationDate="2017-05-04T21:36:50.960" UserId="240" />
  <row Id="3618" PostId="1331" Score="0" Text="В цьому я навряд чи вам порадник. Це дійсно дуже суб'єктивно. Слово нейтральне, не лайливе, нормам словотворення відповідає. Якщо орієнтуватися на значення [**неологізм**](http://sum.in.ua/s/neologhizm) в СУМ, особливо на наведений там приклад *&quot;Неологізми, новотвори родяться щодня (Максим Рильський, III, 1956, 75)&quot;*, то чому ні? Мова - живий організм. Принаймні, я жодних застережень не бачу." CreationDate="2017-05-05T08:58:22.437" UserId="435" />
  <row Id="3644" PostId="1331" Score="0" Text="@OksanaGubrenko і я не бачу! Дякую." CreationDate="2017-05-06T17:36:27.550" UserId="240" />
  <row Id="3645" PostId="1332" Score="0" Text="найкраще було б, якщо б відповів хтось із західних областей (з підтвердженням/спростуванням тез про галицизм &quot;визуватися&quot; і загальноукраїнськість &quot;розбуватися&quot;)" CreationDate="2017-05-06T17:44:15.353" UserId="240" />
  <row Id="3609" PostId="1333" Score="0" Text="«Але це так само справедливо і для *занурювання*» — для *[занур**юв**ання](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=31071&amp;page=1013)* справедливо, а от для *[занурення](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=31067&amp;page=1013)* — по-моєму, ні. *Занурення* — це, по-моєму, якраз одноразове." CreationDate="2017-05-04T09:40:54.650" UserId="4" />
  <row Id="3611" PostId="1333" Score="1" Text="@Sasha @Miroshko от власне! Занурення - це одноразове. Я ж навмисно окреслив це відповідним рядом: `стрибати - стрибання - стрибок`." CreationDate="2017-05-04T21:32:49.920" UserId="240" />
  <row Id="4292" PostId="1333" Score="0" Text="@P.Vovk, спало на думку, що є низка слів на *-ання*, що поєднують значення як для багаторазової, так і для одноразової дії, напр.: *зітхання*, *зізнання*, *пирхання*, *позіхання*, *бажання*. Може, все ж, так само і з *пірнанням*?" CreationDate="2017-08-07T07:53:41.013" UserId="435" />
  <row Id="4750" PostId="1333" Score="1" Text="«Пірнання» сприймається як серія занурень чи заняття пірнанням. Якщо йдеться про разову дію, чи не краще сказати «занурення» (не «занурювання», що позначає тривале чи багаторазове занурення)?" CreationDate="2017-10-05T21:36:18.687" UserId="1156" />
  <row Id="4804" PostId="1333" Score="0" Text="@PYPY якщо б ви зробили аналіз, може, навіть проаналізували, що краще, неолоґізм &quot;пірнок&quot;, чи існуюче занурення, або запропонували би компроміс, на кшталт, &quot;використовувати занурення в офіційних документах, а пірнок - там, де необов’язкове дотримання правопису&quot; - було б непоганою відповіддю." CreationDate="2017-10-09T23:26:15.287" UserId="240" />
  <row Id="3613" PostId="1334" Score="1" Text="Прибрав тег &quot;нан&quot;, бо більше п'яти тегів не можна поставити. Потім об'єднаємо &quot;словники&quot; і &quot;ukrainian-dictionaries&quot;, і звільниться слот." CreationDate="2017-05-05T00:16:16.303" UserId="8" />
  <row Id="3617" PostId="1334" Score="4" Text="Ось на GitHub є  [великий електронний словник української мови (ВЕСУМ)](https://github.com/brown-uk/dict_uk).  `Словник містить слова та їхні парадигми з відповідними тегами, а також іншу інформацію,&#xA;зокрема:&#xA;* додаткові теги: slang, rare, bad...&#xA;* пропоновані заміни для покручів&#xA;* зв’язок між базовими та порівняльними формами прикметників&#xA;&#xA;Для всіх файлів в data/dict цей проект генерує всі можливі словоформи з тегами частин мови&#xA;за допомогою правил афіксів у каталозі data/affix.`" CreationDate="2017-05-05T08:10:24.523" UserId="162" />
  <row Id="5057" PostId="1336" Score="0" Text="Щодо інституту УМІФ НАН України та його робіт:&#xA;Всі продукти академічного інституту УМІФу НАН України розроблені за державний кошт, а такі продукти, як ІЛС «Словники України» та Український лінгвістичний корпус УМІФу НАН України віднесено до наукових об'єктів НАН України, що становлять національне надбання, на які щорічно виділяються державою України кошти." CreationDate="2017-11-10T09:46:55.067" UserId="1190" />
  <row Id="5058" PostId="1336" Score="0" Text="Також звертаємо увагу, що до цього лінгвістичного корпусу УМІФу НАН України користувачі, громадяни України, взагалі не мають доступу (питання про існування цього національного надбання?), так само, як і до останньої версії ІЛС «Словники України» 4.1: система розроблена під одну пропрієтарну ОС, міжплатформенна веб-версія відсутня." CreationDate="2017-11-10T09:48:27.547" UserId="1190" />
  <row Id="5059" PostId="1336" Score="0" Text="Також ще в 2004 році директору цієї інституції вдалось провернути аферу з віднесення до наукових об'єктів НАН України, що становлять національне надбання, ряд інформаційних об'єктів, в тому числі інструментальний комп’ютерний комплекс &quot;Фундаментальний академічний Словник української мови&quot;. Як ми знаємо перший том цієї праці вийшов аж в 2010 році, а зараз ми маємо аж 7 томів цієї праці. Виходить, що в далекому 2004 році до наукових об'єктів НАН України, що становлять національне надбання, було віднесено повітря." CreationDate="2017-11-10T09:49:31.617" UserId="1190" />
  <row Id="5060" PostId="1336" Score="0" Text="В той же час інститутом УМІФ до сих пір не надано повного доступу  до словника (http://services.ulif.org.ua/expl), хоча директор інституту УМІФ в багатьох інтерв’ю та публікаціях вже давно заявляє, що цей словник готовий і він є національним надбанням, а гроші з бюджету продовжують надходити: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2017-03-03-000402-a" CreationDate="2017-11-10T09:49:49.230" UserId="1190" />
  <row Id="5061" PostId="1336" Score="0" Text="Наявність та осмислення цієї інформації демонструє хибність думки, щодо можливості про щось домовитись з директором УМІФу НАН України Широковим В.А. На нашу думку потрібно ці питання піднімати в суспільстві, обговорювати їх якомога ширшим колом." CreationDate="2017-11-10T10:47:44.997" UserId="1190" />
  <row Id="3619" PostId="1337" Score="0" Text="Перепрошую, але «[дрес**и**рува́ти](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=24937&amp;page=830)», а не «дрес**е**рува́ти»." CreationDate="2017-05-05T16:34:28.120" UserId="4" />
  <row Id="3620" PostId="1337" Score="0" Text="Вас цікавить взагалі суфікс `-ир-` чи одне конкретне слово? Від цього можуть сильно залежати відповіді. Чи переглядали ви якісь варіанти у словниках? Чим вони не подобаються?" CreationDate="2017-05-05T17:07:36.197" UserId="8" />
  <row Id="3629" PostId="1338" Score="0" Text="Я хочу точне (найкраще?) значення &quot;безвозмездно&quot;. Я особисто сприймаю це як &quot;без вигоди для себе&quot;. Але я можу помилятись. Тому і цікавить думка спільноти. Запитання відредагував. Залишається питання, чи потрібно оформити &quot;безкоштовно, безплатно і безоплатно&quot; як окреме запитання?" CreationDate="2017-05-05T17:43:36.530" UserId="326" />
  <row Id="3631" PostId="1338" Score="0" Text="@sashaeve, річ у тім, що про точне значення слова «безвозмездно» — це [сюди](//rus.stackexchange.com/) або [сюди](//russian.stackexchange.com/). А от про підбір (українського) слова для вже відомого значення — це вже до нас. Але я зрозумів, що Ви маєте на увазі." CreationDate="2017-05-05T18:20:30.337" UserId="4" />
  <row Id="3636" PostId="1338" Score="0" Text="Поправив кілька одруків. Там в одному місці є слово «добробільно» — я не упевнений, чи це одрук, чи так і задумано. Не став виправляти." CreationDate="2017-05-05T20:25:36.250" UserId="8" />
  <row Id="3638" PostId="1338" Score="2" Text="`Задарма` - синонім до `безоплатно`, `без зиску для себе` - краще що спадає на думку як синонім для `без вигоди для себе`. `беззисково` виглядає як калька і навряд чи літературне" CreationDate="2017-05-05T23:49:09.200" UserId="92" />
  <row Id="3642" PostId="1338" Score="0" Text="Якщо Ви розіб'єте на два окремі питання: «еквівалент слова `безвоздмездно`» та «відмінність між `безкоштовно`, `безплатно` і `безоплатно`» — то я зможу відповісти на друге. Тобто я не кажу, що *треба* чи *краще* розбити — просто я відповіді на перше не знаю. Ну, або тут можу написати часткову відповідь, якщо хочете." CreationDate="2017-05-06T10:18:23.377" UserId="4" />
  <row Id="3647" PostId="1338" Score="0" Text="Додав нове запитання: https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1342/%D0%AF%D0%BA%D0%B0-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C-%D0%BC%D1%96%D0%B6-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BC%D0%B8-%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BA%D0%BE%D1%88%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE-%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%BE-%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%BE" CreationDate="2017-05-06T21:28:27.737" UserId="326" />
  <row Id="3689" PostId="1338" Score="0" Text="@sashaeve будь ласка, поясніть детально як розуміти вашу думку «Безоплатно теоретично може бути з вигодою для себе»?" CreationDate="2017-05-13T12:40:28.503" UserId="222" />
  <row Id="3632" PostId="1339" Score="0" Text="«Дресура» та «дресирувати» – це настільки німецькі слова, що аж свистять. Німецьким суфіксом _-ur_ утворюються іменники, суфіксом _-ir-_ дієслова. Як правило, українська уникає цього німецького суфіксу _-ір-_, дивно, що він є в слові «дресирувати», звучить як росіянізм." CreationDate="2017-05-05T18:26:36.373" UserId="66" />
  <row Id="3633" PostId="1339" Score="1" Text="_Ми дресируємо, а не дресуємо_ - А от Агатангел Кримський з вами [не згоден](http://r2u.org.ua/s?w=дрессировать&amp;scope=rusb&amp;dicts=all&amp;highlight=on). І ось ще цікаве: [_муштрувальник, муштрій_](http://r2u.org.ua/s?w=дрессировщик&amp;scope=rusb&amp;dicts=all&amp;highlight=on)." CreationDate="2017-05-05T18:44:57.087" UserId="66" />
  <row Id="3634" PostId="1339" Score="0" Text="@YellowSky, прийнято. Я написав з точки зору сучасних академічних словників. Я бачив, що в Інтернеті «дресувати» пишуть і мені самому після N-го вживання «дресирувати» почало здаватись, що це росіянізм." CreationDate="2017-05-05T19:08:32.263" UserId="4" />
  <row Id="3635" PostId="1339" Score="1" Text="@YellowSky, буду радий, якщо Ви напишете окрему відповідь на захист інших варіантів." CreationDate="2017-05-05T19:09:31.927" UserId="4" />
  <row Id="3637" PostId="1339" Score="0" Text="Обов’язково напишу. Я просто думав, що ви це додасте до вашої відповіді. От мені цікаво, якщо я на якесь питання дам дві окремі відповіді з різних точок зору, кожна з яких виключає иншу, як на це подивиться товариство? Чи це буде відповідати загальній етиці SE? Бо ви ж розумієте, що питання бувають такі, що одностайної думки годі й скласти." CreationDate="2017-05-05T21:42:24.713" UserId="66" />
  <row Id="3640" PostId="1339" Score="1" Text="Виправте ***«Дресувальник»** і «приборкувач» відрізняються за змістом*. Платформа не дозволяе мені змінювати менше 6 символів ((" CreationDate="2017-05-06T09:13:24.883" UserId="701" />
  <row Id="3641" PostId="1339" Score="0" Text="Була в мене ідея полізти у класифікатор професій, та я завагався." CreationDate="2017-05-06T09:14:58.697" UserId="701" />
  <row Id="3643" PostId="1340" Score="3" Text="У мене «[задурно](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=29155&amp;page=965)» асоціюється в першу чергу з другим значенням, що «задурно» (тобто «марно», а не «безплатно»). А є ще слово «[даром](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=20912&amp;page=708)» — за словником майже ті самі значення («безплатно», «марно», «легко»), але в мене в першу чергу асоціюється саме з потрібним значенням (бо від «дар»)." CreationDate="2017-05-06T16:15:38.610" UserId="4" />
  <row Id="3695" PostId="1340" Score="0" Text="Не даром, а задарма" CreationDate="2017-05-13T18:09:03.417" UserId="331" />
  <row Id="3648" PostId="1341" Score="0" Text="Тільки &quot;графУ&quot;. Бо &quot;графА&quot; - це буде про людину з титулом граф:) [Дзвона чи дзвону](http://rodovyi-vidminok.wikidot.com/gh)" CreationDate="2017-05-07T04:45:05.510" UserId="49" />
  <row Id="3649" PostId="1341" Score="1" Text="@KyryloYatsenko [словник УЛІФ](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) з вами не погоджується. Він подає закінчення -а в обох випадках: істота, математичний об'єкт" CreationDate="2017-05-07T06:02:21.013" UserId="9" />
  <row Id="3658" PostId="1341" Score="0" Text="я більше звик довіряти спеціалізованому словнику з цього питання. Можливо, тут нам розкажуть правду: https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1350/%d0%a0%d0%be%d0%b4%d0%be%d0%b2%d0%b8%d0%b9-%d0%b2%d1%96%d0%b4%d0%bc%d1%96%d0%bd%d0%be%d0%ba-%d1%81%d0%bb%d0%be%d0%b2%d0%b0-%d0%b3%d1%80%d0%b0%d1%84-%d0%bc%d0%b0%d1%82%d0%b5%d0%bc%d0%b0%d1%82%d0%b8%d1%87%d0%bd%d0%b8%d0%b9-%d1%82%d0%b5%d1%80%d0%bc%d1%96%d0%bd-%d0%b3%d1%80%d0%b0%d1%84%d0%90-%d1%87%d0%b8-%d0%b3%d1%80%d0%b0%d1%84%d0%a3" CreationDate="2017-05-07T16:21:51.960" UserId="49" />
  <row Id="3652" PostId="1344" Score="1" Text="Це прикметник. *Який* граф? Гамільтонів." CreationDate="2017-05-07T12:19:04.883" UserId="13" />
  <row Id="3659" PostId="1344" Score="0" Text="@thorn, вірно. А місяць *який?* — лютий. Все — унаслідок того, що окрім «чистих» частин мови як-то іменників, прикметників тощо, існує велике різнобарв'я частин мови, які поєднують риси декількох частин мови. Наприклад, *віддієприкметникові іменники*. Тобто, для того, щоб однозначно класифікувати це слово саме як прикметник, варто навести поважні джерела. Інакше легко заплутатися." CreationDate="2017-05-07T16:45:00.947" UserId="8" />
  <row Id="3660" PostId="1344" Score="0" Text="Як взагалі може спасти на думку, що це слово може бути іменником? Прикметник стає іменником (субстантивується), коли він вживається самостійно, виконуючи синтаксичні функції, притаманні іменникам (підмет, додаток тощо), позначає не ознаку предмета, а сам предмет." CreationDate="2017-05-07T17:55:37.793" UserId="13" />
  <row Id="3661" PostId="1344" Score="0" Text="У цьому випадку ми маємо звичайне словосполучення типу прикметник + іменник. Таке саме, як синє море, старе місто тощо. Чим, на вашу думку, так відрізняються &quot;гамільтонів граф&quot; і &quot;синє море&quot;, що у вас виникають сумніви?" CreationDate="2017-05-07T18:09:32.883" UserId="13" />
  <row Id="3664" PostId="1344" Score="1" Text="Вчора була нагода запитати у лінгвістки, вона сказала, що правильно Гамільтонового, а Гамільтонова - це якійсь наподібок з російської." CreationDate="2017-05-08T07:36:31.250" UserId="9" />
  <row Id="3668" PostId="1344" Score="0" Text="Так і є: *братового зошита*, *Ярославового Валу*, *Протасового яру*, *гамільтонового графа*... Правила чинного правопису в цій частині (відмінювання прикметників) цілком однозначні." CreationDate="2017-05-08T14:22:21.177" UserId="13" />
  <row Id="3669" PostId="1344" Score="1" Text="@thorn гадаю ви могли б свої коментарі оформити як відповідь." CreationDate="2017-05-08T18:13:17.227" UserId="9" />
  <row Id="3651" PostId="1345" Score="0" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Цей допис не відповідає нашим стандартам якості. «Здається» кожному з нас по-своєму, і це може бути лише суб'єктивною думкою, але не  відповіддю. Як мінімум, треба пояснити причини, чому саме це слово є правильним, а також надати посилання на поважні джерела. Також, перегляньте, будь ласка, [tour], там написано про загальні правила хороших запитань і відповідей." CreationDate="2017-05-07T12:04:22.897" UserId="8" />
  <row Id="4227" PostId="1346" Score="0" Text="Є ще розмовне _звати заміж_. Найбільш [гендерно]нейтральне і найменш поетичне буде _запропонувати одружитися_." CreationDate="2017-08-03T13:50:04.350" UserId="1062" />
  <row Id="5002" PostId="1347" Score="2" Text="Здається, посилання перестало працювати." CreationDate="2017-11-02T14:38:51.160" UserId="4" />
  <row Id="5003" PostId="1347" Score="0" Text="До речі, про це: «стосовно ліцензії — ця база даних вільна для розповсюдження» — а ліценція slovnyk.ua дозволяла його парсити (і вільно розповсюджувати результати парсингу)?" CreationDate="2017-11-02T14:39:54.047" UserId="4" />
  <row Id="5021" PostId="1347" Score="0" Text="Цікаво, хто продовжує плюсувати цю відповідь, незважаючи на те, що **через застарілість посилання** вона вже нічого не дає?" CreationDate="2017-11-03T15:58:12.783" UserId="4" />
  <row Id="3654" PostId="1349" Score="0" Text="Дякую за грунтовний аналіз. Можете прокоментувати ось ці публікації: http://mises.org.ua/main/34-alex-martynov/131-free-or-costless.html та http://probapera.org/publication/13/25257/bezkoshtovno-chy-bezplatno-bezoplatno.html, де вказують на певні відмінності між словами?" CreationDate="2017-05-07T15:26:30.493" UserId="326" />
  <row Id="3656" PostId="1349" Score="0" Text="@sashaeve, чесно кажучи, трошки плутані пояснення, як на мене. Чіткої диференціації я не побачила. Втім, аргументи Alex Martynov щодо економічного підгрунтя перегукуються з юридичним, наведеним у відповіді." CreationDate="2017-05-07T16:10:39.957" UserId="435" />
  <row Id="3657" PostId="1349" Score="1" Text="@sashaeve У доповнення скажу, що, на мою думку, СУМ, як радянський словник, відображав тодішні реалії, тому й орієнтація була на *безплатний*, бо треба було створювати ілюзію *безплатних благ* за соціалізму-комунізму. Сучасне українське законодавство, як бачимо, хоча ще й не повністю, тяжіє до терміну *безоплатний*, тобто той, що таки має вартість, ціну, але передається/отримується без оплати. У запитанні був акцент щодо юридичного контексту, який я й спробувала висвітлити." CreationDate="2017-05-07T16:10:56.653" UserId="435" />
  <row Id="3674" PostId="1350" Score="0" Text="Пов'язане питання: [Як правильно: “гамільтонова графа” чи “гамільтонового графа”](https://ukrainian.stackexchange.com/q/1341/69)." CreationDate="2017-05-10T09:03:32.390" UserId="69" />
  <row Id="3677" PostId="1350" Score="2" Text="Цікаво було б дізнатися, за якою логікою виник варіант &quot;графу&quot;. Я б писав *-а* за аналогією до інших абстрактних математичних об'єктів: *вектор*, *тензор*, назви геометричних фігур, а також власне *об'єкт*." CreationDate="2017-05-11T09:14:20.683" UserId="13" />
  <row Id="5033" PostId="1351" Score="1" Text="також заверність увагу на [nigdy](https://en.wiktionary.org/wiki/nigdy), [nikdy](https://en.wiktionary.org/wiki/nikdy), [někdy](https://en.wiktionary.org/wiki/n%C4%9Bkdy). Але в такому разі дивно що 'нігде' а не 'ніґде'" CreationDate="2017-11-06T23:02:30.330" UserId="92" />
  <row Id="8808" PostId="1351" Score="0" Text="моя бабуся родом з Київщини, дідусь - із Вінничини. Я лише нещодавно помітив, що я (як і вони) говорю не &quot;ніде&quot;, а &quot;ніґде&quot;, через ґ, а може навіть через к, &quot;нікде&quot;" CreationDate="2019-05-23T09:25:09.290" UserId="1922" />
  <row Id="10006" PostId="1352" Score="0" Text="Доктор філологічних наук Олександр Пономарів, викладач університету, популяризатор правопису.. веде блог &quot;Блог професора Пономарева&quot; і не може вірно перекласти своє власне прізвище, на відміну від батька.&#xA;Батько — Д. С. Пономарьов[1] (1908—1943)" CreationDate="2020-01-08T17:37:15.940" UserId="2207" />
  <row Id="3680" PostId="1353" Score="2" Text="_ЗА СПАСИБІ_ - у нас ще просто кажуть **За дякую**." CreationDate="2017-05-12T12:01:43.847" UserId="334" />
  <row Id="3681" PostId="1353" Score="0" Text="@BohdanKuts, а де це у вас? Я можу апдейтити відповідь з посиланням на Вас." CreationDate="2017-05-12T12:04:22.927" UserId="435" />
  <row Id="3682" PostId="1353" Score="0" Text="Північ Львівської області." CreationDate="2017-05-12T12:05:24.097" UserId="334" />
  <row Id="3683" PostId="1353" Score="1" Text="У &quot;за спасибі&quot; (&quot;за дякую&quot;) втрачається канцелярсько-штампований присмак слова." CreationDate="2017-05-12T15:38:41.020" UserId="69" />
  <row Id="3684" PostId="1353" Score="0" Text="@Artemix, а хіба у *безвозмездно* саме (і тільки) такий &quot;присмак&quot;? Я не знайшла таких тверджень. Якщо Вам відомі якісь застереження щодо стилістичного забарвлення цього слова, поділіться, будь ласка." CreationDate="2017-05-12T17:48:27.423" UserId="435" />
  <row Id="3685" PostId="1353" Score="0" Text="Сова у мультику Про Вінні-Пуха вживає саме це слово через його складність і книжковість. Вона хизується своєю псевдоосвіченістю і підбирає саме такі слова щоб вразити оточуючих." CreationDate="2017-05-12T20:16:25.867" UserId="69" />
  <row Id="3686" PostId="1353" Score="1" Text="Словник Ушакова: &quot;БЕЗВОЗМЕ́ЗДНЫЙ, безвозмездная, безвозмездное (книжн., офиц.). &quot; http://dic.academic.ru/dic.nsf/ushakov/744746" CreationDate="2017-05-12T20:18:21.657" UserId="69" />
  <row Id="3687" PostId="1353" Score="0" Text="@Artemix, дякую! Мабуть, я не настільки знаюсь на російській. Ніколи навіть не замислювалась над тим, що *безвозмездно* має певне стилістичне забарвлення. Мені воно зажди здавалось досить звичайним словом. &quot;Не бійтесь заглядати у словник&quot;, навіть якщо цей словник - російський)" CreationDate="2017-05-13T07:30:19.060" UserId="435" />
  <row Id="3688" PostId="1353" Score="0" Text="@Artemix, доповнила відповідь." CreationDate="2017-05-13T07:34:08.523" UserId="435" />
  <row Id="3670" PostId="1354" Score="0" Text="Дякую. Власне, запитання й &quot;вималювалося&quot; з огляду на сумніви щодо &quot;гуцульського діалектизму&quot;. Стосовно фонетичних змін, зокрема комбінаторних, то вони цілком можуть бути й діалектичними, хіба ні?. До прикладу, *горіх/оріх* - не діалектизм, а *воріх/оріх* чи *гогірок/огірок* - очевидні діалектизми. Хотілось з'ясувати, як у випадку з *нігде*." CreationDate="2017-05-09T08:30:18.177" UserId="435" />
  <row Id="3673" PostId="1356" Score="1" Text="`Незабарився` ." CreationDate="2017-05-09T19:21:21.950" UserId="55" />
  <row Id="7935" PostId="1356" Score="1" Text="@Gluttton, підтримую, але пишеться окремо («не забарився»)." CreationDate="2018-11-04T13:19:26.680" UserId="4" />
  <row Id="7979" PostId="1356" Score="0" Text="@Sasha це ж могло бути навмисним поєднанням задля досягнення ефекта вигуку." CreationDate="2018-11-10T12:38:02.827" UserId="240" />
  <row Id="4692" PostId="1359" Score="0" Text="Я б сказав, що «стерно» не вживається поза контекстом судноплавства, але СУМ-11 цю мою версію спростовує. Проте, «стерном» кермо автомобіля ніхто в наш час не називає." CreationDate="2017-10-02T17:41:31.377" UserId="1156" />
  <row Id="3678" PostId="1363" Score="0" Text="Із вашого першого прикладу випливає також *«підсумковий лист»*, який особисто мені дуже подобається, навіть якщо це і новотвір." CreationDate="2017-05-11T22:52:23.893" UserId="8" />
  <row Id="3679" PostId="1363" Score="0" Text="@bytebuster, в першому прикладі *підсумковий* відповідає англійським *concluding* і *final* (і це, я так розумію, офіційний переклад). Якщо його ще вживати для *follow-up*, буде плутанина, особливо в офіційних документах." CreationDate="2017-05-12T11:27:09.407" UserId="435" />
  <row Id="3691" PostId="1364" Score="0" Text="Будь ласка, уточніть, що са́ме вам не подобається у цьому реченні, і чому. Щоб іншим користувачам не доводилося вгадувати." CreationDate="2017-05-13T13:17:26.550" UserId="8" />
  <row Id="3701" PostId="1364" Score="1" Text="@bytebuster Мені здається, що дві двокрапки це негарно." CreationDate="2017-05-14T07:01:33.057" UserId="936" />
  <row Id="3702" PostId="1364" Score="3" Text="Я не впевнена, але не бачу підстав для першої двокрапки. Як на мене, то *як і можна було очікувати* - не узагальнююче словосполучення/речення, бо можна видалити без особливої втрати сенсу. Я б розглядала як вставне речення, яке можна виділити комами або дужками. Мій варіант такий. *&quot;Хлопці зустріли мене, як і можна було очікувати, весело, жваво і з новими трофеями: консервами і яблуками&quot;* або *&quot;Хлопці зустріли мене (як і можна було очікувати) весело, жваво і з новими трофеями: консервами і яблуками&quot;*." CreationDate="2017-05-14T08:52:39.713" UserId="435" />
  <row Id="3703" PostId="1364" Score="0" Text="@OksanaGubrenko  Мабуть ви праві, я прийняв би це як відповідь." CreationDate="2017-05-14T09:07:38.447" UserId="936" />
  <row Id="3705" PostId="1364" Score="0" Text="@БорисвітНежурбіда, у цьому-то і проблема. «Гарно/негарно» — це субʼєктивний критерій. Одному здається гарно, іншому — негарно." CreationDate="2017-05-14T13:23:50.470" UserId="8" />
  <row Id="3712" PostId="1364" Score="0" Text="@БорисвітНежурбіда, відповідь ще треба підготувати, підсилити аргументами, правилами. Може, згодом. Або будуть інші версії у колег. А Ви тим часом можете удосконалити формулювання свого запитання." CreationDate="2017-05-14T18:37:15.643" UserId="435" />
  <row Id="3694" PostId="1367" Score="0" Text="Possible duplicate of: https://ukrainian.stackexchange.com/q/438/ Я схиляюся до того, щоб закрити це запитання як дублікат, але можливо, автор уточнить/доповнить запитання, якщо йдеться не про транслітерацію «Θ» у запозиченнях із грецької." CreationDate="2017-05-13T17:17:42.920" UserId="8" />
  <row Id="3697" PostId="1367" Score="0" Text="@bytebuster але тут йдеться про латину" CreationDate="2017-05-13T18:17:59.690" UserId="9" />
  <row Id="3698" PostId="1367" Score="3" Text="@Yola, точніше, — про [арамейське слово](https://en.wikipedia.org/wiki/Tarshish), яке до словʼянських мов потрапило, як і більшість своїх сучасників, через грецьку. Як Феодор/Теодор." CreationDate="2017-05-13T18:30:10.353" UserId="8" />
  <row Id="3700" PostId="1367" Score="0" Text="@bytebuster ваш коментар схожий на відповідь:)" CreationDate="2017-05-14T04:41:41.180" UserId="9" />
  <row Id="3704" PostId="1367" Score="2" Text="додаючи до своєї відповіді: дуже сподіваюся, що українською перекладаєте напряму, не користуючись російськими відповідниками." CreationDate="2017-05-14T10:42:15.887" UserId="240" />
  <row Id="3706" PostId="1371" Score="1" Text="Ваші попередні запитання містили більш-менш пояснення терміну своїми словами. Можете, будь ласка, зробити це і до наведеного терміну? Далеко не усі з нас знайомі із 3D рендерингом. Окремо від цього, в інших галузях науки (хімії) використовується збиральний термін **хіральність** (напр., для праворуких і ліворуких молекул)." CreationDate="2017-05-14T14:39:19.500" UserId="8" />
  <row Id="3707" PostId="1371" Score="0" Text="+1 до хіральності" CreationDate="2017-05-14T14:40:51.277" UserId="69" />
  <row Id="3710" PostId="1373" Score="1" Text="+1, та це все не те, що запитували. Потрібен варіант перекладу, який би вказував саме на *right*- або *left*-handedness" CreationDate="2017-05-14T16:32:32.400" UserId="9" />
  <row Id="3711" PostId="1373" Score="1" Text="Якраз саме про це й запитували. Нагадаю формулювання питання - Як правильно перекласти з англійської Coordinate System Handedness? У моїй відповіді якраз і є пояснення звідки там береться ліва та права система координат. Питалися саме про той підзаголовок." CreationDate="2017-05-14T18:16:10.953" UserId="299" />
  <row Id="3713" PostId="1373" Score="1" Text="Так, я мав на увазі переклад самого заголовку. І у вас він вийшов дуже влучний, простий та зрозумілий." CreationDate="2017-05-14T18:56:45.310" UserId="951" />
  <row Id="3714" PostId="1373" Score="1" Text="Так, я помилився, чогось сконцентрувався саме на право-/ліво-." CreationDate="2017-05-15T08:28:12.497" UserId="9" />
  <row Id="3722" PostId="1374" Score="0" Text="Хм… А Наталі правильно [пише](//ukrainian.stackexchange.com/a/1377/4) про прикладки. Виходить, кожну з двокрапок (або навіть обидві відразу) можна за бажанням замінити на тире, тому що обидва випадки можна інтерпретувати як прикладки (чи я неправий, і прикладки можуть бути лише іменними?)." CreationDate="2017-05-17T08:08:03.527" UserId="4" />
  <row Id="3720" PostId="1377" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! На жаль, цей допис не відповідає нашим критеріям якості. (1) він відображає лише персональну точку зору автора; (2) він не надає науково-обґрунтованого пояснення. Будь ласка, перегляньте сусідню відповідь (вона — якісна), а також відповіді до інших запитань. Також може бути корисним  [tour]. Ви завжди можете відредагувати [edit] свою відповідь і поправити ці недоліки." CreationDate="2017-05-17T00:53:41.253" UserId="8" />
  <row Id="3728" PostId="1378" Score="0" Text="Про поділ на два слова – дуже слушна думка." CreationDate="2017-05-19T06:35:32.190" UserId="222" />
  <row Id="3725" PostId="1379" Score="3" Text="Які ваші варіанти, чим не подобаються ті що ви знайшли?" CreationDate="2017-05-17T12:02:11.123" UserId="69" />
  <row Id="3726" PostId="1379" Score="1" Text="Наприклад, бачив варіанти (для &quot;першої&quot; сторінки): лицева сторона або титульна сторона. Для іншої сторони - зворотна сторона. Один з варіантів був &quot;тильна сторона&quot;, але той, хто це використовував вважав що це синонім для &quot;лицевої сторони&quot;, хоча на мій погляд &quot;тильна&quot; це якраз зворотна." CreationDate="2017-05-17T13:13:32.390" UserId="69" />
  <row Id="3731" PostId="1379" Score="2" Text="Хоч мені не дуже подобається запитання, тобто відсутність спроб автора відшукати варіанти відповіді, та все ж дам коментар. [Наказ Міністерства освіти і науки України від 04 лютого 2014 року № 97 &quot;Про затвердження технічних описів документів про освіту та вчені звання&quot;](http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/z0283-14) - ***лицьовий бік (титульна сторінка)*** vs ***зворотний бік (текстуальна сторінка)***" CreationDate="2017-05-19T18:35:32.160" UserId="435" />
  <row Id="3727" PostId="1381" Score="6" Text="*Для всіх і кожного* — [3,000,000 посилань](https://www.google.com.ua/search?q=%D0%B4%D0%BB%D1%8F+%D0%B2%D1%81%D1%96%D1%85+%D1%96+%D0%BA%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE)" CreationDate="2017-05-18T11:54:33.783" UserId="8" />
  <row Id="3759" PostId="1381" Score="1" Text="Чи можете ви навести приклад в якому українському реченні ви бажаєте використати &quot;each and every&quot;?" CreationDate="2017-05-23T11:04:37.773" UserId="69" />
  <row Id="3802" PostId="1381" Score="0" Text="Підтримую версію Vitaly Zubkov щодо підсилення сенсу слова &quot;кожний&quot;. Each and every day можна в такому разі перекласти як &quot;Кожного Божого дня&quot;, &quot;each and every one&quot; дещо кострубато як &quot;буквально кожен з них&quot;. Щодо &quot;each and every time&quot; не маю версій." CreationDate="2017-05-26T11:34:34.927" UserId="69" />
  <row Id="3729" PostId="1382" Score="5" Text="-1: Це запитання не свідчить про те, що автор зробив спробу відповісти на запитання власноруч. Ми також нічого не знаємо про джерело, де був знайдений цей фрагмент. Наприклад, це міг бути просто одрук. Але у даному випадку йдеться про підрядне речення, яке позначене комами на початку і в кінці." CreationDate="2017-05-19T09:01:54.360" UserId="8" />
  <row Id="3732" PostId="1386" Score="6" Text="Як щодо ***парубоче***? ;) [ПА́РУБОК](http://sum.in.ua/s/parubok), бка, чол." CreationDate="2017-05-20T18:47:28.837" UserId="435" />
  <row Id="3733" PostId="1386" Score="0" Text="Боюся здатися нудним, але у нас ще недостатньо розвинені мовні інструменти, повʼязані з емансипацією. Більшість подібних слів створюються прямо зараз, і ми можемо долучитися до цього створення. Щоправда, є варіанти виду *дошлюбне*, але воно, НМД, виглядає дещо сухим і офіційним." CreationDate="2017-05-20T20:08:02.110" UserId="8" />
  <row Id="3734" PostId="1386" Score="1" Text="парубоче прізвище, що пропонує @OksanaGubrenko, мені здається чудовим варіантом, дякую" CreationDate="2017-05-20T20:22:18.947" UserId="553" />
  <row Id="3737" PostId="1388" Score="0" Text="Також зустрічав &quot;сновида&quot;, але r2u.org.ua підказує що є ще варіанти &quot;сновія&quot;, &quot;снохода&quot;: &quot;Я снохо́да, я снові́я, вся в уя́ві потону́ла&quot; ([&quot;Снохода&quot;](https://www.pysar.net/virsz.php?poet_id=81&amp;virsz_id=105) Г. Чупринка, 1910)." CreationDate="2017-05-22T13:45:22.447" UserId="69" />
  <row Id="3735" PostId="1390" Score="4" Text="Як щодо *край світа*?" CreationDate="2017-05-21T18:30:07.940" UserId="435" />
  <row Id="4070" PostId="1390" Score="1" Text="Ще є дуже колоритне *галасвіта*. [1](http://sum.in.ua/s/ghalasvita) [2](https://www.facebook.com/chystamova/photos/a.309176152571835.1073741828.303942943095156/801914483297997/?type=3&amp;theater)" CreationDate="2017-07-26T14:01:24.580" UserId="435" />
  <row Id="3736" PostId="1391" Score="2" Text="Використання З.І. - це така собі мовна гра, накшталт імітації одруків, коли палець зіскакує із клавіші Shift через емоції: &quot;Неймовірно !!!111одинодин&quot;, але у разі &quot;З.І.&quot; це &quot;хотів надрукувати P.S., але забув переключити розкладку&quot;. Тобто в жартівливому листуванні можна використовувати, але не можна у офіційному листуванні." CreationDate="2017-05-22T11:04:56.787" UserId="69" />
  <row Id="3739" PostId="1396" Score="0" Text="Все-ж таки це більш загальне - &quot;зайвий формалізм у роботі&quot; або &quot;канцелярська робота&quot;." CreationDate="2017-05-22T14:58:03.760" UserId="69" />
  <row Id="3740" PostId="1396" Score="0" Text="@Artemix, є ще [_канцеляризм_](http://sum.in.ua/s/kanceljaryzm), можливо воно краще описує?" CreationDate="2017-05-22T14:59:59.077" UserId="345" />
  <row Id="3741" PostId="1396" Score="0" Text="Це вже краще, але про окремі типові для канцелярського стилю звороти. Хіба що можна про весь текст сказати &quot;суцільний канцеляризм&quot;." CreationDate="2017-05-22T15:07:12.540" UserId="69" />
  <row Id="3742" PostId="1396" Score="1" Text="@Artemix, а мені здається, «канцелярщина» якраз краще пасує за «канцеляризм». Бо «канцеляризм» має нейтральне забарвлення (і, мені здається, воно було цілком очевидним для автора під час написання запитання; виглядає так, що автор шукає щось типу «канцеляризму», але з негативним відтінком; бо інакше б він питав про відповідник російського «[канцеляризм](//ru.wikipedia.org/wiki/Канцеляризмы)» (таке слово є і в рос. мові), а не про відповідник російського «[канцелярит](//ru.wikipedia.org/wiki/Канцелярит)»). А в «канцелярщини» друге значення якраз «*надмірний* формалізм», тобто зневаж.-негат." CreationDate="2017-05-22T15:19:03.073" UserId="4" />
  <row Id="3761" PostId="1396" Score="0" Text="@Sasha Я теж згоден що канцелярщина звучить як треба, але у словнику інше значення. Можливо це слово і можна використовувати в потрібному смислі, але тоді треба було б навести існуючі приклади які це доводять." CreationDate="2017-05-23T14:00:30.970" UserId="69" />
  <row Id="3746" PostId="1397" Score="0" Text="Додайте будь ласка посилання на словники, де є ці слова, або де є приклади використання, бо без посилань відповіді вважаються на цьому сайті неповноцінними. Подробиці [тут](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/5/69)." CreationDate="2017-05-22T15:44:20.880" UserId="69" />
  <row Id="3749" PostId="1397" Score="0" Text="@Artemix, джерело — українські народні казки :)" CreationDate="2017-05-22T16:35:50.487" UserId="345" />
  <row Id="3752" PostId="1398" Score="0" Text="Сумніваюсь, що в РКЦ є предмет з вивчання канцелярського стилю мови." CreationDate="2017-05-23T07:47:40.427" UserId="9" />
  <row Id="3753" PostId="1398" Score="0" Text="@Yola, я навела посилання на статтю. Чи є предмет, чи не має - питання до автора статті, напевно." CreationDate="2017-05-23T07:56:35.150" UserId="435" />
  <row Id="3754" PostId="1398" Score="1" Text="Я мав на увазі, що автор під цим словом розумів інше." CreationDate="2017-05-23T08:03:06.253" UserId="9" />
  <row Id="3755" PostId="1398" Score="0" Text="@Yola, Розширена цитата: &quot;Особлива увага, поряд із богословськими науками, приділяється філософським дисциплінам. ... Так, студентами вивчаються філософія природи, методологія, теорія пізнання, вступ до філософії, філософська антропологія, філософія релігії, історія філософії, метафізика, теодицея. Вивчається також психологія (загальна, пасторальна та психологія розвитку), педагогіка і дидактика, патрологія, гомілетика, історія церкви, екуменізм, інформатика, канцеляристика.&quot;" CreationDate="2017-05-23T08:09:31.357" UserId="435" />
  <row Id="3756" PostId="1398" Score="1" Text="Я дивився документ, і у мене не склалось враження, що вони вивчають канцелярський стиль мови. Мабуть, вони ви вивчають ділову мову чи щось таке." CreationDate="2017-05-23T08:12:31.250" UserId="9" />
  <row Id="3757" PostId="1398" Score="0" Text="@Yola, так канцелярський (як і юридичний) стилі це, мабуть, і є підвиди мови ділової. Принаймні, я так сприймаю." CreationDate="2017-05-23T08:15:53.013" UserId="435" />
  <row Id="3758" PostId="1398" Score="0" Text="@Yola [Звідси](http://dilomova.org.ua/?p=53): &quot;В офіційно-діловому мовному стилі виділяють такі підстилі:&#xA;1. Законодавчий-....&#xA;2.Дипломатичний-....&#xA;3.Юридичний -....&#xA;4.Адміністративно-канцелярський - використовуєть­ся в професійно-виробничій сфері, правових взаєминах і діловодстві у вигляді офіційної кореспонденції, дого­ворів, контрактів, заяв, автобіографій, доручень тощо.&quot; Цілком ймовірно, що вивчають. Чому ні?" CreationDate="2017-05-23T08:22:52.563" UserId="435" />
  <row Id="3760" PostId="1398" Score="1" Text="@Yola, я думаю, вони взагалі мають під цим на увазі церковне діловодство (справочинство, документообіг) — а не якийсь стиль мовлення (тобто «канцеляристика» в тому контексті — ІМХО, дисципліна про формальне ведення церковних справ)." CreationDate="2017-05-23T12:24:13.103" UserId="4" />
  <row Id="3762" PostId="1398" Score="0" Text="На справді питання відштовхувалося від &quot;канцеляриту&quot;, напевно &quot;legalese&quot; справді має інше значення." CreationDate="2017-05-23T14:02:13.440" UserId="69" />
  <row Id="3750" PostId="1399" Score="0" Text="-1: Ця відповідь не пояснює значення і можливих відтінків. Пояснення «Лунатикъ» несе мало інформації, враховуючи, що запитання про переклад з англійської, а російський варіант там для уточнення. Взагалі, StackExchange не заохочує відповіді в один рядок. Окрім того, ця відповідь не несе нічого нового, порівняно з наявними відповідями. Порівняйте якість наявних відповідей і цієї." CreationDate="2017-05-23T01:21:26.027" UserId="8" />
  <row Id="3763" PostId="1403" Score="3" Text="[Набувати](http://sum.in.ua/s/nabuvaty) 1. Ставати власником 2. Набирати чого-небудь, здобувати щось (про ознаку, якість і т. ін.)" CreationDate="2017-05-23T15:22:15.197" UserId="69" />
  <row Id="3764" PostId="1404" Score="0" Text="Дякую. Це дійсно хороший ресурс з цілком прийнятною якістю перекладів." CreationDate="2017-05-23T16:16:58.030" UserId="405" />
  <row Id="3769" PostId="1404" Score="0" Text="Якщо можна, додайте хоча-б один-два рядки описання запропонованого ресурсу, аби ваша відповідь була self-sustainable." CreationDate="2017-05-23T21:55:56.370" UserId="8" />
  <row Id="3766" PostId="1405" Score="3" Text="Мені подобається [***хибна](http://sum.in.ua/s/khybnyj) думка*** або [***упередження***](http://sum.in.ua/s/uperedzhennja). Вони якісь стилістично нейтральні, я б сказала." CreationDate="2017-05-23T18:59:58.777" UserId="435" />
  <row Id="3774" PostId="1405" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, плюсую за «упередження». Хоча воно є дослівним перекладом рос. «предубеждение» (а не «заблуждение»), але стилістично і за практичним контекстом застосування досить близьке. А якщо потрібна 100% семантична точність — то тоді вже «хибна думка»." CreationDate="2017-05-24T09:07:48.987" UserId="4" />
  <row Id="3775" PostId="1405" Score="1" Text="@Sasha, я усвідомлюю, що  *упередження* - точний відповідник російського *предубеждение*. Але відповідно до СУМ перше значення *упередження* не має саме негативного віддітнку. Також я розумію, що більшість словників пропонує *оману* й *облуду*. Та як на мене, вони доречні саме у складі сталих виразів *вводить/впадать в заблуждение* тощо. А от як окремі іменники і в нейтральному контексті вони мені звучать дещо дивно. На противагу *хибній думці* і *упередженню*." CreationDate="2017-05-24T09:24:19.217" UserId="435" />
  <row Id="3765" PostId="1406" Score="0" Text="Треба пошукати підтвердження, але з практики можу сказати, що *придбавати* і *купувати* - це дійсно синоніми в юридичному розумінні в Україні. А більш загальне слово - *набуття* (права власності) як в результатіі  купівлі(придбання), дарування,  за спадщиною, так і з інших підстав." CreationDate="2017-05-23T17:23:07.637" UserId="435" />
  <row Id="3773" PostId="1406" Score="1" Text="[ЦКУ](http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/T030435.html). Ст. 118.ч.2. &quot;Господарське товариство, яке *придбало* або *іншим чином набуло* ...&quot;.  Ст. 195 ч.1 3) &quot;похідні цінні папери, механізм розміщення та обігу яких пов'язаний з правом на *придбання* чи *продаж* ...&quot;. Ст. 362 ч.3 &quot;Якщо бажання *придбати* частку у праві спільної часткової власності виявили кілька співвласників, продавець має право вибору *покупця*&quot;. [ГКУ](http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/ed_2003_01_16/an/1391/T030436.html#1391). Ст. 251 ч.1  &quot;*придбання* чи *набуття будь-яким іншим способом* у власність&quot; тощо." CreationDate="2017-05-24T06:42:57.710" UserId="435" />
  <row Id="3795" PostId="1407" Score="0" Text="[Worldwidedictionary](https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B0) дає ще декілька цікавих синонімів до омани, серед яких є МАНА́, яку напускають: &quot;Та то ману тілько пускають. Знаємо ми,— твердили перші (Панас Мирний)&quot;. Оману також можна напустити: &quot;Та хтось зумисне покопирсав ломакою, щоб напустити на нас оману,— сказала Гризельда, придивляючись до слідів (І. Нечуй-Левицький)&quot;." CreationDate="2017-05-25T13:37:39.983" UserId="69" />
  <row Id="3776" PostId="1408" Score="2" Text="Наведені приклади мають певне стилістичне забарвлення. Я не можу уявити щоб (умовно) Папа Римський сказав кардиналу &quot;Ви мені баки забиваєте&quot; замість &quot;Ви вводите мене в оману&quot;." CreationDate="2017-05-24T11:22:42.050" UserId="69" />
  <row Id="3777" PostId="1408" Score="0" Text="@Artemix А якщо &quot;Ви мене зводите на манівці&quot; чи &quot;збиваєте з пантелику&quot;, чи &quot;замилюєте мені очі&quot;?" CreationDate="2017-05-24T11:39:12.107" UserId="9" />
  <row Id="3778" PostId="1408" Score="0" Text="Точно не скажу, бо не відчуваю їх стилістичного забарвлення, хоча мені здається що у такій розмові вони також додають експресії, яка може бути не бажаною." CreationDate="2017-05-24T11:56:31.577" UserId="69" />
  <row Id="3767" PostId="1409" Score="1" Text="Я прибрав теґ &quot;програмування&quot;, тому що, швидше за все, у нас не буде теґів з тематичних галузей." CreationDate="2017-05-23T20:02:09.990" UserId="8" />
  <row Id="3771" PostId="1411" Score="1" Text="Хиба - це також синонім до слів помилка, вада. Тому хибність точніша." CreationDate="2017-05-24T04:50:02.783" UserId="299" />
  <row Id="3772" PostId="1411" Score="2" Text="@АндрійБандура це може й правильно з точки зору точності, але дійсність каже, що люди частіше використовують хиба. Це лише про переклад *false*" CreationDate="2017-05-24T05:59:17.513" UserId="9" />
  <row Id="3779" PostId="1417" Score="0" Text="Ваша відповідь бездоганна. Знайдені вами синоніми справді підходять до розмовного, художнього чи публіцистичного стилю. Але, от думаю, чи гарно вони виглядатимуть у науковому стилі, а саме у математичній статті?" CreationDate="2017-05-24T18:24:16.873" UserId="299" />
  <row Id="3780" PostId="1417" Score="1" Text="@АндрійБандура, перепрошую, та в запитанні не було зазначено контекст) Щодо математичної статті не підкажу, бо не спеціаліст у цій галузі." CreationDate="2017-05-24T18:27:17.407" UserId="435" />
  <row Id="3781" PostId="1417" Score="0" Text="Все ж таки, один ваш варіант навіть у математичному тексті підійде - „Коли ..., то ...“" CreationDate="2017-05-24T18:32:18.683" UserId="299" />
  <row Id="3782" PostId="1417" Score="1" Text="@АндрійБандура, чудово, що відповідь задовільнила автора запитання. Одне застереження: варіанти не мої, а з посібника)" CreationDate="2017-05-24T18:36:42.960" UserId="435" />
  <row Id="3786" PostId="1417" Score="2" Text="@АндрійБандура, як щодо «Припуст{и,і}мо &lt;…&gt;. Тоді &lt;…&gt;.» (на додаток до вже названого Вами «Нехай &lt;…&gt;. Тоді &lt;…&gt;.»; до речі, «тоді» ще можна замінити на «в такому разі», «за таких умов»)? До речі, чому «тоді» є вказівним *лише* для обставинних підрядних часу — он в СУМ-11 третє значення: «у такому разі, за таких обставин, умов» (хіба це автоматично не означає, що його можна використовувати замість «в такому разі», «за таких умов»?)." CreationDate="2017-05-25T07:31:10.607" UserId="4" />
  <row Id="3787" PostId="1417" Score="2" Text="@Sasha, я ж не написала *лише*:), але так само й значення в СУМ &quot;3. У такому разі, за таких обставин, умов.&quot; не означає &quot;автоматично&quot;, що можна використовувати як вказівне слово. У жодному із наведених прикладів до цього 3-го значення *тоді* не вжито як вказівне слово для умовних обставникових підрядних. На захист Вашого коментаря, мабуть, краще підходить  4-те значення в СУМ. Та й то із застереженням, бо зазначається, що в обстанникових умови *тоді* вживається як співвідносне слово або *без сполучника* у підрядному реченні, або до сполучників *коли*, *як*, *якби*, але не *нехай* і не *якщо*." CreationDate="2017-05-25T08:05:05.803" UserId="435" />
  <row Id="3788" PostId="1417" Score="1" Text="@Sasha, додала апдейт до відповіді. Дякую за коментар." CreationDate="2017-05-25T08:19:13.177" UserId="435" />
  <row Id="3790" PostId="1418" Score="0" Text="Гляньте, будь ласка, мою відповідь щодо *вводити в*" CreationDate="2017-05-25T10:27:03.617" UserId="9" />
  <row Id="3791" PostId="1418" Score="0" Text="Я її бачив. Але з власного мовного досвіду, навіть невеликого, знаю, що вислів &quot;вводити в оману&quot; дійсно вживається і точно не є мертвим, як чомусь вважає пан Караванський. Крім того, він є стилістично нейтральним, як зазначив @Artemix" CreationDate="2017-05-25T11:04:48.747" UserId="857" />
  <row Id="3793" PostId="1419" Score="2" Text="Я правильно розумію, що головна проблема — алфавітне упорядкування у покажчику? Бо навіть англійською алфавітне упорядкування не завжди можливе, і для цього [умні люди видумали](http://tdg.docbook.org/tdg/5.0/indexterm.startofrange.html) `indexterm/primary` та `indexterm/secondary`." CreationDate="2017-05-25T13:30:38.863" UserId="8" />
  <row Id="3794" PostId="1419" Score="0" Text="@bytebuster гм.. тобто буде щось на кшталт `\index{купа/властивість!підтримка}`? Непогано." CreationDate="2017-05-25T13:35:34.070" UserId="9" />
  <row Id="3796" PostId="1419" Score="0" Text="Так. Мається на увазі, що одне діло — коли терміни містять спільне слово (e.g. купа, властивість купи, впорядкування купи) — там можна гратися порядком слів; а інше діло, коли ви повинні повʼязати терміни, які подібні за смислом, але різні семантично (e.g. тварини, коти, собаки)." CreationDate="2017-05-25T13:48:18.287" UserId="8" />
  <row Id="3797" PostId="1419" Score="1" Text="Offtopic: до речі, той heap ще перекладають як [«стіс» і «піраміда»](//uk.wikipedia.org/wiki/Купа_(структура_даних)). Хоча «стіс» («стос») паралельно використовують як відповідник «[стеку](//uk.wikipedia.org/wiki/Стек)» — тож не факт, що варто його брати (а «купа» і «піраміда», здається, недвозначні)." CreationDate="2017-05-25T15:43:36.827" UserId="4" />
  <row Id="3798" PostId="1419" Score="1" Text="@Sasha Так, але бачу причин віддавати перевагу перевагу піраміді перед купою" CreationDate="2017-05-25T16:12:17.303" UserId="9" />
  <row Id="3800" PostId="1421" Score="0" Text="На olx та на інших сайтах оголошень невимушено використовують слово рушникосушка. Ми в родині це теж так називаємо, але я не певен, чи це &quot;офіційний&quot; термін, чи просто розмовний.&#xA;&#xA;https://www.olx.ua/uk/list/q-%D1%80%D1%83%D1%88%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%81%D1%83%D1%88%D0%BA%D0%B0/" CreationDate="2017-05-26T09:10:00.080" UserId="188" />
  <row Id="3801" PostId="1421" Score="0" Text="@wrench, я зустрічала *сушка*, але воно мені ще кострубатіше, аніж *сушарка*. На Полтавщині *сушка* - синонім  до *сушні*, *сухофруктів*. А ще асоціюється з бубликами. Такі ж значення, в доповнення до *процесу сушіння*, дає й СУМ для [*сушка*](http://sum.in.ua/s/sushka)." CreationDate="2017-05-26T09:20:29.120" UserId="435" />
  <row Id="11828" PostId="1421" Score="0" Text="сушка для рушників, від слова СУШИТИ" CreationDate="2021-10-02T00:13:47.830" UserId="2207" />
  <row Id="3803" PostId="1423" Score="0" Text="області чи площі?" CreationDate="2017-05-26T12:46:23.543" UserId="9" />
  <row Id="3809" PostId="1423" Score="2" Text="Трохи виправлю ваш підпис до малюнку, бо у теперішньому вигляді  він математично незбагненний. Правильно так: барицентричні координати можна розглядати як відношення площ менших трикутників CAP (для u), ABP (для v) і BCP (для w) до площі трикутника АВС, ... &#xA;Якщо ж вам не до вподоби площеві, ареальні, то можна вжити термін трикутні координати, адже це відношення площ трикутників." CreationDate="2017-05-26T17:05:43.067" UserId="299" />
  <row Id="3810" PostId="1423" Score="0" Text="Дякую, напевне в моєму перекладі ще багато таких неточностей)))" CreationDate="2017-05-26T17:11:23.163" UserId="951" />
  <row Id="3804" PostId="1424" Score="0" Text="Я би (без словників і поглибленого вивчення) сказав би «[площинні](http://sum.in.ua/s/ploshhynnyj)» — хоча, може, різні суфікси надають різні відтінки значення, не знаю." CreationDate="2017-05-26T15:13:41.250" UserId="4" />
  <row Id="3805" PostId="1424" Score="0" Text="@Sasha тут, те що вони в одній площині чи на площині - не головне" CreationDate="2017-05-26T15:29:17.193" UserId="9" />
  <row Id="3806" PostId="1424" Score="0" Text="1-е значення там: «прикметник до площина 1, 2»." CreationDate="2017-05-26T15:39:14.580" UserId="4" />
  <row Id="3807" PostId="1424" Score="1" Text="@Sasha площина чи площа вимірюється в м^2?" CreationDate="2017-05-26T16:04:23.210" UserId="9" />
  <row Id="3811" PostId="1424" Score="0" Text="А, все, тепер зрозумів, у чому різниця." CreationDate="2017-05-26T19:49:02.473" UserId="4" />
  <row Id="3808" PostId="1425" Score="0" Text="Готовий плюсанути якщо приберете згадку про площинні, бо не знаю як поділити площину на площину, а площу на площу - знаю" CreationDate="2017-05-26T16:26:49.793" UserId="9" />
  <row Id="3814" PostId="1425" Score="0" Text="@Yola, тоді сенсу в цій відповіді не буде — лише дублювання Вашої. Можете поставити мінус і аргументувати — це буде логічно. Я ще подумаю, може, варто прибрати (але я все-таки не впевнений, що різниця між «площа» і «площина» де-факто настільки чітко виражена)." CreationDate="2017-05-26T20:06:53.620" UserId="4" />
  <row Id="3812" PostId="1426" Score="0" Text="(технічне) Це запитання оформлене англійською, але усі цитати українською, і вони складають 80% запитання. Іноземець це запитання так не поставив би. Пропоную або повернути усе запитання цілком до україномовного, або навести принаймні декілька цитат англійською, які обговорюють цю тему." CreationDate="2017-05-26T19:55:07.747" UserId="8" />
  <row Id="3813" PostId="1426" Score="0" Text="@bytebuster, it means a foreigner has made an investigation and quoted solely the Dictionary of the Ukrainian language, doesn't it?" CreationDate="2017-05-26T20:03:32.413" UserId="435" />
  <row Id="3816" PostId="1427" Score="0" Text="Вікіпедія має дві різні статті [кахель](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%85%D0%B5%D0%BB%D1%8C) - &quot;тонкі випалені керамічні плитки прямокутної форми, якими облицьовують стіни, печі, басейни, підлоги будинків.&quot; та [кахлі, кахля](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%85%D0%BB%D1%96) - &quot;художньо-декоративний **кахель**, що використовується для облицювання печей, стін осель і палаців, фонтанів тощо&quot;." CreationDate="2017-05-27T20:12:01.933" UserId="69" />
  <row Id="3817" PostId="1427" Score="0" Text="@Artemix, можете, будь ласка, пояснити як для дівчинки, в чому різниця?" CreationDate="2017-05-27T20:14:54.347" UserId="435" />
  <row Id="3818" PostId="1427" Score="1" Text="(оффтопік) *«Google пошук видає близько 62 тис. результатів на плитка облицювальна»* — от тепер Ґуґлореклама вам протягом кількох років навʼязуватиме і плитку, і кахлі. :-)" CreationDate="2017-05-27T20:15:03.427" UserId="8" />
  <row Id="3819" PostId="1427" Score="2" Text="@bytebuster, (оффтопік) я тут ремонт квартири роблю, то плитка й кахлі не найстрашніше, що мені буде пропонувати гугльреклама протягом наступних років)))" CreationDate="2017-05-27T20:19:43.043" UserId="435" />
  <row Id="3820" PostId="1427" Score="0" Text="@Artemix, якщо вірити ось [цьому,](http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%CA%C0%D5%C5%CB%DC) то *кахлі* це просто множина від *кахель*." CreationDate="2017-05-27T20:30:11.900" UserId="435" />
  <row Id="3821" PostId="1427" Score="0" Text="Я згоден з вашим словником, але здивований Вікіпедією, ось і з вами поділився." CreationDate="2017-05-27T20:42:14.850" UserId="69" />
  <row Id="3823" PostId="1427" Score="0" Text="@Artemix, дякую, що поділились! Це був додатковий привід зазирнути до словника)" CreationDate="2017-05-27T20:51:39.573" UserId="435" />
  <row Id="3839" PostId="1427" Score="2" Text="Власне у питанні все і розписано &quot;плитка&quot; більш широке поняття вона може бути пластиковою, металічною, тощо, а кахель є окремим видом плитки - керамічна плитка." CreationDate="2017-06-01T14:30:54.307" UserId="1016" />
  <row Id="3822" PostId="1428" Score="0" Text="Indeed I've watched that lesson by O. Avramenko, but when I asked my father, he doubted, 'cause he said he'd never seen the device with two separate buttons to turn on and off. The explanation of my Dad was, in particular regarding the electricity, as follows. The electricity current naturally flows with no obstacles in the loop, and device is needed to stop it, i.e. to turn off. That's why *вимикач* is the right word, unlike *вмикач* which is slightly artificial and does not correspond to the peculiarities of the physical process. As for *перемикач* there is no objection to your explanation." CreationDate="2017-05-27T20:48:19.423" UserId="435" />
  <row Id="3824" PostId="1428" Score="0" Text="The similar explanation I've seen [on rus.stackexchange.com](https://rus.stackexchange.com/a/18339/176629), but I'm not sure I'm convinced. And here is вмикач (http://kharkov.zakupka.com/p/329674058-vklyuchatel-pnv-pnvs-220-380v/), very similar to what I've seen in my school on &quot;labor&quot; lessons where we had  turning machines (токарні верстати) and possibly in some labs in KPI univercity. Black button is for turning electricity on, and red one - to turn it off. I saw such devices in many places (in school, univercity) that were created during Soviet times." CreationDate="2017-05-28T05:15:32.510" UserId="69" />
  <row Id="3825" PostId="1428" Score="0" Text="Cool device in the picture is!) Dad says  that *кнопка вмикання/кнопка вимикання* sounds good and supposes those two buttons are just changing the position of the same switch (like in morden devices). Nonetheless, the very device, at whole, should be *вимикач*, due to the original purpose of that - to break the elctricity current in the loop, i.e. to switch off. Perhaps in this very case the consultation of an electrician is needed." CreationDate="2017-05-28T06:59:34.937" UserId="435" />
  <row Id="3877" PostId="1428" Score="0" Text="My thought is &quot;вимикач&quot; is slightly easier to spell due to vowel\consonant alternation. Same story in russian: &quot;выключатель&quot; is more common than  &quot;включатель&quot;. The other thought (more of speculation actually): in evreydays work process there was one reminder &quot;don't forget to switch of power at the end of the day/shift&quot;" CreationDate="2017-06-06T13:04:50.377" UserId="1016" />
  <row Id="3828" PostId="1430" Score="1" Text="*Пожежонебезпечний*?" CreationDate="2017-05-30T13:40:49.200" UserId="435" />
  <row Id="3829" PostId="1430" Score="0" Text="Це вже краще (хоча б -нене- не стирчить), але наскільки взагалі такі кентаври властиві українській мові?" CreationDate="2017-05-30T13:43:26.340" UserId="69" />
  <row Id="3830" PostId="1430" Score="2" Text="Потребує поглибленого дослідження і, мабуть, переформулювання запитання) Це перше, що спало на думку. По-перше, дійсно, без *не-не*. По-друге, більш широке в контекстуальному застосуванні. Тобто, *пожежонебезпечними* можуть бути як речовина, так і  ситуація, період тощо, на противагу *легкозаймистому*, наприклад." CreationDate="2017-05-30T14:08:24.410" UserId="435" />
  <row Id="3831" PostId="1430" Score="0" Text="Поправив *місті→місці*, [*оточуючих→присутніх*](http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%88%D0%BD%D1%96%D0%B9-%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D1%96%D0%BB%D0%BB%D1%8F/) і трошки wording для більшої чіткості. Feel free to rollback, якщо це не те, що малося на увазі." CreationDate="2017-05-30T15:35:00.780" UserId="8" />
  <row Id="3832" PostId="1430" Score="0" Text="*Невогнебезпечний*?" CreationDate="2017-05-31T05:15:53.083" UserId="9" />
  <row Id="3837" PostId="1430" Score="1" Text="Може спробувати замінити слово &quot;небезпека&quot; на схожий синонім &quot;загроза&quot;? Наприклад, вогнезагрозливий, вогнева загроза, вогнезагрожений." CreationDate="2017-05-31T22:47:10.503" UserId="86" />
  <row Id="3838" PostId="1430" Score="2" Text="Або використовувати два слова, наприклад, &quot;ризик займання&quot;, &quot;ризик пожежі&quot;" CreationDate="2017-05-31T22:49:46.783" UserId="86" />
  <row Id="3833" PostId="1432" Score="0" Text="*Степеневорядний розв'язок*? Мабуть, це вже занадто:)" CreationDate="2017-05-31T07:57:56.060" UserId="9" />
  <row Id="3834" PostId="1432" Score="0" Text="а чому взагалі потрібно скорочувати? Розв'язок у вигляді степеневого ряду - цілком коректна та зрозуміла відповідь." CreationDate="2017-05-31T14:04:17.697" UserId="902" />
  <row Id="3835" PostId="1432" Score="0" Text="@Kvaz1r науковці тяжіють до коротких назв, і мова, яка надасть їм такі має більше шансів на використання." CreationDate="2017-05-31T14:21:50.263" UserId="9" />
  <row Id="3836" PostId="1432" Score="0" Text="Як математик, дозволю собі не погодитися з тим, що у математиці тяжіють до коротких назв, бо так можна взагалі загубити зміст. Тут потрібна точність. Взагалі-то, можна слово розв'язок відкинути і використати степеневий ряд або степеневе розвинення. Або 1) ряд за степенями x-x_0; 2) ряд Тейлора 2) ряд Маклорена 3) ряд Лорана. Але насправді усе залежить від змісту. Дайте усе речення." CreationDate="2017-05-31T18:23:44.417" UserId="299" />
  <row Id="3859" PostId="1436" Score="0" Text="Як щодо &quot;більш, ніж одне світло&quot;?" CreationDate="2017-06-05T17:31:31.937" UserId="1023" />
  <row Id="3895" PostId="1436" Score="1" Text="Як щодо *полівекторне/багатовекторне світло*?" CreationDate="2017-06-10T19:50:08.050" UserId="435" />
  <row Id="3955" PostId="1436" Score="0" Text="Дякую, але багатовекторне світло якось ускладнює розуміння того, що це за таке світло." CreationDate="2017-06-30T09:23:39.990" UserId="951" />
  <row Id="3879" PostId="1439" Score="0" Text="`Декілька світл` -&gt; Декілька джерел світла!" CreationDate="2017-06-08T07:14:32.300" UserId="55" />
  <row Id="3880" PostId="1439" Score="0" Text="@Glutton хочеться уникнути додатквого слова, коли з контексту зрозуміло про що йдеться" CreationDate="2017-06-08T07:21:49.520" UserId="9" />
  <row Id="3881" PostId="1439" Score="0" Text="Згідно словників англійської мови ([оксфорського](https://en.oxforddictionaries.com/definition/light) ), [макмілановського](https://www.macmillandictionary.com/dictionary/british/light_1) та [мерріем-вебстерового](https://www.merriam-webster.com/dictionary/light)) light не лише світло, а й джерело світла. Тому &quot;Декілька джерел світла&quot; цілком прийнятно, як на мене, хоча і не так лаконічно як в оригіналі. Можно вигадати конструкцію типу &quot;Багатоджерельне світло/освітлення&quot;" CreationDate="2017-06-08T11:23:01.977" UserId="1016" />
  <row Id="3882" PostId="1439" Score="0" Text="@Odmin я з вами згоден щодо перекладу, але тут те, що йдеться про джерела світла зрозуміло з контексту." CreationDate="2017-06-08T11:27:28.953" UserId="9" />
  <row Id="3883" PostId="1439" Score="0" Text="@Yola, фокус в тому, що в данному випадку це ще й назва розділу, тобто читач бачить назву але не бачить контексту." CreationDate="2017-06-08T11:46:23.400" UserId="1016" />
  <row Id="3884" PostId="1439" Score="0" Text="@Odmin гадаю читач дуже швидко зорієнтується. Якби виникала якась двозначність, то ще можна було б подумати, а так додавати третє слово не хочеться. По собі знаю, що скорочую як можу якщо сенс не втарчається." CreationDate="2017-06-08T12:00:41.143" UserId="9" />
  <row Id="3849" PostId="1441" Score="1" Text="Ого, дуже дякую, про аспекти давального відмінку із другої половини відповіді я й не чув ніколи." CreationDate="2017-06-04T13:35:56.710" UserId="8" />
  <row Id="3850" PostId="1441" Score="0" Text="@bytebuster, і я теж)" CreationDate="2017-06-04T13:37:00.987" UserId="435" />
  <row Id="3851" PostId="1442" Score="1" Text="Поправив CAPS. Взагалі кажучи, є плаґіни для браузерів, які дозволяють зручно міняти регістр букв прямо у браузерному редакторі. Я користуюся [Case Changer/Firefox](https://addons.mozilla.org/en-US/firefox/addon/case-changer/?src=search), але існують і альтернативи." CreationDate="2017-06-04T17:22:21.010" UserId="8" />
  <row Id="3856" PostId="1444" Score="0" Text="Щогла у тлумачному словнику: http://sum.in.ua/s/shhoghla" CreationDate="2017-06-05T13:07:30.490" UserId="69" />
  <row Id="3857" PostId="1444" Score="1" Text="Як на мене стовп значно нижче щогли ), щогла, більш інженерно складна конструкція.&#xA;P.S.Щогла на суднах і кораблях. Корабель - це військове судно." CreationDate="2017-06-05T13:13:30.607" UserId="161" />
  <row Id="3858" PostId="1444" Score="1" Text="Щогла зв'язку: http://zaporizhia.all.biz/uk/shchogla-dlya-anten-zvyazku-g421505#.WTVqeGiGO71 На стовп не схожа, на вишку теж." CreationDate="2017-06-05T14:38:29.700" UserId="69" />
  <row Id="3861" PostId="1445" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Будь ласка, завжди додавайте до відповідей посилання на поважні джерела, інакше ваші дописи лише запрошуватимуть до заперечень. Наприклад, легко заперечити про «дʼхаті», бо *більшість людей мали одну хату, а не дві*; звідки тоді двоїна? Або можна стверджувати, що «дʼхаті» — це не двоїна, а рештки локативу, так само як *«він знаходиться домів»* або *«в саду»* (не *«в саді»*)." CreationDate="2017-06-05T19:29:21.607" UserId="8" />
  <row Id="3862" PostId="1445" Score="0" Text="Те саме стосується тверджень, що щось «є щоденною нормою спілкування»: або воно є нормою і згадується у підручниках, на які треба надати посилання, або воно не є нормою, і тоді відповідь невірна." CreationDate="2017-06-05T19:29:29.460" UserId="8" />
  <row Id="3867" PostId="1445" Score="1" Text="Не все і не завжди можна знайти у підручниках, особливо що стосується двоїни в українській мові. Але автор питався про сучасне мовлення (не мову) і приклад д'хаті я навів із власного досвіду спілкування. Звичайно ж я не збираюся на цю тему писати підручник...." CreationDate="2017-06-05T20:40:04.133" UserId="1024" />
  <row Id="3868" PostId="1445" Score="0" Text="Так, не все можна знайти. Але дане конкретне запитання не містить ніяких рідкісних явищ, для яких можна робити винятки і дозволяти ненаукові відповіді. Озирніться навколо по нашому сайту; у нас є багато складних запитань, які отримали хороші, якісні, науково-обґрунтовані відповіді. Саме цим наш сайт відрізняється від численних форумів. Упевнений, що і ви також зможете надавати хороші відповіді; просто треба брати за взірець хороші зразки (і не брати поганих)." CreationDate="2017-06-05T21:01:53.090" UserId="8" />
  <row Id="3872" PostId="1445" Score="1" Text="Щодо д'хаті - не знаю, до чого тут двоїна. Навряд чи йдеться тут про дві хати.&#xA;&#xA;А от щодо інших прикладів - дякую, це дуже цікаво, про &quot;друзі&quot;, &quot;штані&quot; я навіть думав!" CreationDate="2017-06-05T22:24:45.617" UserId="59" />
  <row Id="3875" PostId="1445" Score="0" Text="Додам ще приклад пісенний: &#xA;Сміло, други, не теряйте&#xA;духа на страшную прю.&#xA;Рідну (В)країну спасайте&#xA;честь і свободу свою!&#xA;&#xA;Сли ж нам умерти прийдеться.....&#xA;&#xA;Автор слів чи музики скоріш за все невідомий, Хоча є обробка Людкевича... може й інших. Суть в тому, що тут вжито саме множину до слова &quot;друг&quot;, а не двоїну...........   (порівняйте, між іншим, &quot;сли&quot;, яке використане у цій пісні із російським &quot;если&quot;.)" CreationDate="2017-06-06T08:06:28.490" UserId="1024" />
  <row Id="3864" PostId="1446" Score="1" Text="Автор перекладає статтю з компʼютерної графіки. Це означає, що відповідь має містити пояснення, чому саме цей варіант підходить авторові запитання. Наприклад, підійшли б посилання на те, як цей термін використовують *інші статті з компʼютерної графіки.* Або на загальні словники української мови." CreationDate="2017-06-05T19:38:15.790" UserId="8" />
  <row Id="3865" PostId="1449" Score="1" Text="*опитувач* - це особа, а тут йдеться про документ." CreationDate="2017-06-05T20:27:01.667" UserId="9" />
  <row Id="8738" PostId="1452" Score="2" Text="Гарне питання! Трохи не за темою, але зауважу, що зовсім не важко вимовляти &quot;Елізський&quot;, адже приголосні звуки в українській мові асимілюють, тобто має вимовлятися &quot;Елізький&quot;, це дуже просто:)" CreationDate="2019-04-26T05:06:41.103" UserId="1455" />
  <row Id="3878" PostId="1453" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Будь ласка, завжди додавайте до ваших відповідей посилання на поважні джерела. Відповіді, які базуються лише на особистій думці авторів, не заохочуються, тому що вони є запрошенням до спростувань (також голослівних)." CreationDate="2017-06-06T14:20:54.583" UserId="8" />
  <row Id="4624" PostId="1453" Score="0" Text="Це словосполучення реально використовується: «Піднявши горизонт і застосувавши складне освітлення, автори подали зображення контражуром на тлі неба» [[1\]](//books.google.com/books?id=bJsxAAAAIAAJ&amp;q=складне+освітлення), «Ще одним важливим моментом є комплексне освітлення кухонної зони» [[2\]](//mebleva-hata.com.ua/recomendations/) — хоча частина використань щодо встановлення реальних джерел світла, а не комп'ютерної графіки, але, як на мене, це не має значення (тим паче, що деякі вжитки, здається, саме про графіку, хоч і не комп'ютерну). Тому це найкраща відповідь, як на мене." CreationDate="2017-09-28T06:56:31.227" UserId="4" />
  <row Id="10688" PostId="1453" Score="0" Text="Спочатку я хотів прокоментувати, що &quot;multiple lights&quot; з мого досвіду не сталий вираз/термін в англійській літературі і зазвичай є просто вичерпною назвою для розділу з довідників, але &quot;складне освітлення&quot; і &quot;комплексне освітлення&quot; дійсно звучать як типові інженерні терміни (та ж форма, що і &quot;складне випромінення&quot;, &quot;складний рух&quot;) що описують багатокомпонентні системи." CreationDate="2020-07-20T16:10:41.193" UserId="2763" />
  <row Id="3887" PostId="1455" Score="0" Text="Поки у мові немає зручного шаблону - слово береться з іншої &quot;як є&quot;. Якщо шаблон вже існує - нове слово тяжіє до нього. Тим більше що слово &quot;робот&quot; походить від слова &quot;робота&quot;, тобто використання засобів слов'янського словотвору цілком виправдане. До того ж, потенційне запозичення (слово &quot;роботика&quot; вигадав Айзек Азімов у 1942 році) відбувалося у часи СРСР, коли всі терміни перекладалися (не &quot;комп'ютер&quot; а &quot;ЕОМ-електронна обчислювальна машина&quot;, не &quot;принтер&quot; а &quot;АЦПУ - алфавитно-цифровий друкарський пристрій&quot; і т.і.). Добре що маємо &quot;робототехніку&quot; а не &quot;електронно-механічне конструювання&quot; якесь." CreationDate="2017-06-09T16:00:47.423" UserId="69" />
  <row Id="3898" PostId="1455" Score="6" Text="Мені здається, що це питання трохи не про українську, а про англійську, тобто чому в англійській немає слова _robototechnics_. Немає, бо Айзек Азімов вигадав саме слово _robotics_, а _робототехніка_ – це продукт творчости російськомовних радянських людей." CreationDate="2017-06-10T23:05:34.593" UserId="66" />
  <row Id="4863" PostId="1455" Score="1" Text="Додам, що мало б бути «робо́т**и**ка», а не «робо́т**і**ка», бо [правило дев'ятки](//uk.wikipedia.org/wiki/Правило_дев'ятки)." CreationDate="2017-10-17T12:29:23.600" UserId="4" />
  <row Id="3888" PostId="1456" Score="0" Text="Поправив кирилицю у дописі. І ласкаво просимо до сайту Ukrainian.SE!" CreationDate="2017-06-10T04:35:16.290" UserId="8" />
  <row Id="3889" PostId="1457" Score="2" Text="Поправив теги, тому що йдеться не про етимологію, а про часи дієслів." CreationDate="2017-06-10T10:58:33.573" UserId="8" />
  <row Id="3930" PostId="1457" Score="1" Text="Ще приклад: [Бо як збрешеш, то, їй-богу, / Не за шию, а за ногу / Будеш висів на гілли! (Іван Франко, «Лис Микита», пісня п'ята)](http://poetyka.uazone.net/default/pages.phtml?place=franko&amp;page=mykyta05)." CreationDate="2017-06-16T18:10:36.380" UserId="4" />
  <row Id="3890" PostId="1459" Score="0" Text="До речі, якщо зустрінете штибу цього: _Може, іменно тобі **ся вдасть** до цілі доплисти! [(фрагмент з «Човен» Івана Франка)](https://www.youtube.com/watch?v=ZcuGvcQfrbA&amp;feature=youtu.be)._ То тут подібна ситуація, поляки завше викироствують **ся** окремо від дієслова. Правда, цей варіант у нас зустрічається частіше й не тільки на Заході. Наприклад, інколи цим прийомом також користувався Шевченко." CreationDate="2017-06-10T14:58:32.713" UserId="585" />
  <row Id="3891" PostId="1459" Score="0" Text="Цікаве зауваження, бо я збирався ставити друге питяння щодо &quot;ся&quot;, а точні ше його трансформованного варіанту &quot;сі&quot;. Я здогадувався, що це вплив польської мови, але тепер буду знати напевно." CreationDate="2017-06-10T15:17:07.710" UserId="55" />
  <row Id="3892" PostId="1459" Score="0" Text="Додав також загальне походження." CreationDate="2017-06-10T16:14:28.143" UserId="585" />
  <row Id="3893" PostId="1459" Score="0" Text="Також було би доречно запитати, як це так, що у поляків *ся* окремо, а в нас ні? Схоже, що за остані часи Київської Русі чи пізніше — за часи ВКЛ було «поєднання», бо майже всі мови, включно литовської, мають вже «поєданані» зворотні дієслова." CreationDate="2017-06-10T16:24:44.930" UserId="585" />
  <row Id="3896" PostId="1459" Score="2" Text="Мені здається, що перша половина відповіді — взагалі зайва. Адже автор не запитував про усі форми майбутнього часу, а про одну конкретну — *буду* + дієслово у минулому часі." CreationDate="2017-06-10T20:55:06.773" UserId="8" />
  <row Id="3897" PostId="1459" Score="0" Text="Можливо я чогось не зрозумів, але це відповідь на перше питання, що це не є широко застосованою формою, а діалект й причина його існування. Друга частина — походження." CreationDate="2017-06-10T21:02:43.887" UserId="585" />
  <row Id="3909" PostId="1460" Score="7" Text="@AndyKovtun, будь ласка, утримайтеся від сентенцій виду «кого в Ґуґлі забанили». **Don't make me prove your words** ©. Давайте натомість писати self-sustainable answers із посиланнями на джерела. І не посиланням на весь твір цілком, а туди, де це слово вживається. Щоб не доводилося перечитувати всю «Енеїду» заради того, щоб десь знайти підтвердження вашим словам. І посилання надавайте не у коментарях, а прямо у відповіді, будь ласка. Все, що не відповідає критеріям якості, буде видалятися." CreationDate="2017-06-14T11:09:10.463" UserId="8" />
  <row Id="10962" PostId="1460" Score="0" Text="@AndyKovtun такі правила, ви мусите давати відповідь, яка мусить бути самодостатньою" CreationDate="2020-12-21T13:40:27.283" UserId="2097" />
  <row Id="3902" PostId="1462" Score="1" Text="Гм, а де тут йдеться про форму із запитання (*«будем їли»*, *«будуть купляли»* тощо)? Яка з форм дієслова у наведеній статті відповідає формі дієслова із запитання?" CreationDate="2017-06-13T16:30:59.590" UserId="8" />
  <row Id="3903" PostId="1462" Score="1" Text="@bytebuster, на мою скромну  думку, по суті підходить третій варіант - допустовий майбутній. А форма комбінована, частина від майбутнього (допоміжнє *бути*) + форма минулого часу основного дієслова, - для привернення уваги і підсилення іронічного ефекту. Та й власне питання не достатньо чітко сформульовано, щоб можна було однозначно зрозуміти." CreationDate="2017-06-13T17:56:29.483" UserId="435" />
  <row Id="3904" PostId="1462" Score="0" Text="Тобто, третій варіант можна викласти у формі *«Гаразд, припустимо, я **буду придбавав** ваші акції, що далі?»* — вірно? Зауважте, у запитанні йдеться про «буду» + недоконана форма." CreationDate="2017-06-13T19:15:41.617" UserId="8" />
  <row Id="3905" PostId="1462" Score="3" Text="@bytebuster, я не зовсім це мала увазі. Бондар не розрізняє (принаймні у цитованій роботі) між формами творення майбутнього (проста/складна), а також між видами дієслів (доконаним/недоконаним). Він зауважує, що форми минулого часу можуть вживатися для позначення майбутніх дій. А в автора запитання в заголовку запитання теж ця диференціація не прослідковується, а саме так і звучить, ба більше, повторюється у першому реченні. Наведені приклади не свідчать, що автор запитував саме і тільки про таку гібридну комбінацію часових форм. Я зрозуміла в загальному сенсі, тому така  відповідь." CreationDate="2017-06-13T19:34:52.983" UserId="435" />
  <row Id="3912" PostId="1465" Score="0" Text="Що він означає на вашу думку?" CreationDate="2017-06-14T17:15:12.450" UserId="69" />
  <row Id="3915" PostId="1465" Score="1" Text="На жаль, ми не можемо цього знати без контексту. Окрім того, автор не продемонстрував спробу відповісти на запитання самостійно." CreationDate="2017-06-14T21:47:02.797" UserId="8" />
  <row Id="3919" PostId="1465" Score="1" Text="Теж мінусую запитання. Але, якщо я правильно розумію значення &quot;но-но-но&quot; (застереження від якоїсь дії), то може бути *цур-цура* [1](https://uk.wiktionary.org/wiki/%D1%86%D1%83%D1%80-%D1%86%D1%83%D1%80%D0%B0), [2](http://sum.in.ua/s/cur-cura) або *цур* [1](http://sum.in.ua/s/cur)" CreationDate="2017-06-15T11:58:04.697" UserId="435" />
  <row Id="3921" PostId="1465" Score="0" Text="-1: Це також може бути [вигук](http://translate.academic.ru/%D0%BD%D0%BE-%D0%BD%D0%BE/ru/) до спонукання (зазвичай коня): [ну-ну.](http://sum.in.ua/s/nu-nu) І як вже зазначенно, немає контексту, прикладу тощо." CreationDate="2017-06-15T12:08:33.023" UserId="585" />
  <row Id="3922" PostId="1465" Score="0" Text="@bytebuster Як продемонструвати спробу, навести посилання на те, що видає гугл на &quot;но-но-но&quot;?" CreationDate="2017-06-15T13:03:54.440" UserId="936" />
  <row Id="3923" PostId="1465" Score="2" Text="@БорисвітНежурбіда, якщо не можна довести, існує чи не існує відповідь на запитання, то, відповідно, неможливо і відповісти у форматі StackExchange. Вимога щодо attempt to own research вигадана не нами, а спільнотою SE протягом багатьох років. Це (1) дозволяє обмежити контекст, без якого відповісти неможливо; (2) дозволяє уникнути балаканини у коментарях стосовно того, що́ саме мав на увазі автор, і (3) продемонструє повагу автора запитання до часу і зусиль інших користувачів. Бо якщо ОП навіть полінувався пошукати відповідь, то чому це мають робити інші?" CreationDate="2017-06-15T14:24:31.623" UserId="8" />
  <row Id="3924" PostId="1465" Score="2" Text="@bytebuster Я запустив пошук у Гугл і не знайшов там відповіді. Можливо є досконаліші способи пошуку, які відомі людям більш освіченим у мовному плані, але я гадаю, що це більше *запитання на готові знання*, бо пошук відповіді на таке запитання в інтернеті дуже складний." CreationDate="2017-06-15T15:45:58.337" UserId="936" />
  <row Id="3958" PostId="1465" Score="0" Text="а чому не сказати &quot;те-те-те&quot;: те-те-те, не можна цього робити!" CreationDate="2017-06-30T21:41:43.300" UserId="473" />
  <row Id="4030" PostId="1465" Score="0" Text="@РоманКушнарьов чи це десь використовується в літературі, чи описується в словниках?" CreationDate="2017-07-21T14:32:15.553" UserId="936" />
  <row Id="4042" PostId="1465" Score="0" Text="ось: https://r2u.org.ua/s?w=%D1%82%D0%B5-%D1%82%D0%B5-%D1%82%D0%B5&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on" CreationDate="2017-07-24T09:46:23.963" UserId="473" />
  <row Id="4093" PostId="1465" Score="0" Text="@РоманКушнарьов посилання не працює, можливо не повністю скопіювали." CreationDate="2017-07-27T17:55:08.800" UserId="936" />
  <row Id="4139" PostId="1465" Score="0" Text="гм, дійсно. Дивно. Спробуйте зайти на сайт http://r2u.org.ua/ і просто введіть &quot;те-те-те&quot;." CreationDate="2017-07-31T09:37:10.273" UserId="473" />
  <row Id="4393" PostId="1465" Score="0" Text="@РоманКушнарьов те-те-те виражає задоволення і здивування, а треба пересторогу" CreationDate="2017-08-20T11:40:46.857" UserId="936" />
  <row Id="4474" PostId="1465" Score="0" Text="дивно, з дитинства вживаю його саме як пересторогу: &quot;Те-те-те, тобі туди не варто лізти&quot;" CreationDate="2017-08-28T09:01:25.643" UserId="473" />
  <row Id="3913" PostId="1466" Score="0" Text="Чи не буде бльш точнішим, на вашу думку, замість `Кабель складається з одного або кількох проводів.` написати `Кабель складається з одного або кількох дротів.`?" CreationDate="2017-06-14T21:13:58.057" UserId="55" />
  <row Id="3914" PostId="1466" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Будь ласка, завжди надавайте посилання на поважні джерела, словники тощо. Якщо відповідь зроблено з точки зору електротехніки, то можна підшукати, наприклад, статтю-пояснення або принаймні скріншот веб-магазину, де відповідні предмети зображені поруч із підписами і картинками." CreationDate="2017-06-14T21:44:52.633" UserId="8" />
  <row Id="3929" PostId="1466" Score="0" Text="Зумисне не писав визначення дроту, бо дріт - не електротехнічний термін. Дріт використовується, напр., в сільському господарстві для виготовлення сітки, і т.д." CreationDate="2017-06-16T14:32:46.703" UserId="366" />
  <row Id="3916" PostId="1467" Score="2" Text="Прекрасна відповідь! Якщо орієнтуватися на наведені в запитанні приклади." CreationDate="2017-06-15T11:26:06.403" UserId="435" />
  <row Id="3917" PostId="1467" Score="0" Text="@OksanaGubrenko Дякую. Я саме тому і написав власну відповідь, що вважаю дві попередні відповіді не цілком точними. ;-)" CreationDate="2017-06-15T11:31:29.360" UserId="8" />
  <row Id="3918" PostId="1467" Score="0" Text="Цілком погоджуюся з Вами! Я обгрунтувала, чому моя відповідь саме така. Бо я орієнтувалася на загальне формулювання запитання, а не на приклади. Ви - молодець! Але також згідна, що аналогії з Future Perfect не зовсім правильні." CreationDate="2017-06-15T11:41:10.443" UserId="435" />
  <row Id="3920" PostId="1467" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, Так, непряме використання часів дієслова — це також цікавий аспект, і ваша відповідь розкриває його повністю. А у запитанні title — це моя правка (напевне, не зовсім вдала, але дещо краща, ніж була :)." CreationDate="2017-06-15T12:01:13.920" UserId="8" />
  <row Id="3927" PostId="1467" Score="1" Text="Відповідь гарна, але із суттєвою похибкою - час не передминулий, а передмайбутній." CreationDate="2017-06-16T14:07:51.457" UserId="1024" />
  <row Id="3928" PostId="1467" Score="0" Text="@ЮрійГладьо, Точно, дякую! :)" CreationDate="2017-06-16T14:17:21.953" UserId="8" />
  <row Id="3925" PostId="1468" Score="0" Text="Здається, що в тій формі скрізь форма, яка тотожна родовому/знахідному відмінку. Не забувайте, що _піду **коні** напувать_ – це теж знахідний відмінок, а не називний, така сама форма, як _у голови, у космонавти, у депутати_." CreationDate="2017-06-15T20:00:01.113" UserId="66" />
  <row Id="3926" PostId="1468" Score="0" Text="@YellowSky, дякую, слушно. Я відчуваю, що десь упускаю якийсь важливий аспект, але поки що не знаю, який саме; тому і запитав. Можливо, хтось оформить у вигляді відповіді." CreationDate="2017-06-16T00:55:29.840" UserId="8" />
  <row Id="3933" PostId="1476" Score="2" Text="це прекрасно! :-)" CreationDate="2017-06-24T10:48:28.743" UserId="390" />
  <row Id="3934" PostId="1476" Score="1" Text="+1, але, все-таки, «з» трибуни." CreationDate="2017-06-24T16:56:10.270" UserId="8" />
  <row Id="3935" PostId="1477" Score="0" Text="А де у тому бложику написано, що це — нормована форма? Допис у блозі свідчить лише про власну думку автора. У тексті запитання ОП запитує про зміни у 1990-2000 рр і про те, чи є якісь документи, що нормують…" CreationDate="2017-06-25T13:12:26.430" UserId="8" />
  <row Id="3936" PostId="1477" Score="1" Text="Блоґ непоганий, за що дякую. Але, дійсно, не розкриває чи не підтверджує нормованість." CreationDate="2017-06-25T13:43:27.873" UserId="585" />
  <row Id="3939" PostId="1478" Score="0" Text="Це про [символ Леві-Чивіти](//uk.wikipedia.org/wiki/Символ_Леві-Чивіти)? («[Levi-Civita symbol](//en.wikipedia.org/wiki/Levi-Civita_symbol) &lt;…&gt; Other names include the permutation symbol, antisymmetric symbol, or alternating symbol, which refer to its antisymmetric property and definition in terms of permutations.»)" CreationDate="2017-06-27T12:43:42.057" UserId="4" />
  <row Id="3940" PostId="1478" Score="0" Text="@Sasha Ну, так, але річ у тім, що символ Леві-Чивіти збігається із символом перестановки/переставки лише якщо визначник метричного тензора дорівнює одиниці. Ця умова виконується, наприклад, в декартових координатах." CreationDate="2017-06-27T12:54:49.890" UserId="9" />
  <row Id="3941" PostId="1478" Score="0" Text="Докладно не заглиблювався, але склалося враження (по [цьому](//en.wikipedia.org/wiki/Levi-Civita_symbol) і [цьому](http://mathworld.wolfram.com/PermutationSymbol.html)), що це просто різні назви одного й того самого — потім ще перечитаю." CreationDate="2017-06-27T13:06:31.430" UserId="4" />
  <row Id="3999" PostId="1478" Score="1" Text="Однозначно знак перестановки. Саме такий термін можна знайти у багатьох українських книжках з дискретної математики чи алгебри. По суті, наведене вами означення на основі парності перестановки (точніше, числа інверсій) визначає її ЗНАК (-1,+1 чи 0)." CreationDate="2017-07-16T20:30:16.927" UserId="299" />
  <row Id="3937" PostId="1479" Score="2" Text="Очевидно, що [ця сторінка](http://zkan.com.ua/navchannja/poganenkim-odnochasno-vid-travi-i-vid-ckuvannja.html) є результатом неякісного автоматичного парсингу і перекладу [цієї](http://www.bolshoyvopros.ru/questions/2223662-melkotravchatyj-odnovremenno-ot-travy-i-ot-travli-kak-takoe-vozmozhno.html). Так само і [допис, на який Ви посилаєтеся,](http://zkan.com.ua/navchannja/u-chomu-riznicja-mizh-slovami-treba-i-potribno.html) є автозгенерованим на основі [цього](http://www.bolshoyvopros.ru/questions/1269229-v-chem-raznica-mezhdu-slovami-nado-i-nuzhno.html). Тобто той допис про російську мову." CreationDate="2017-06-27T12:40:13.627" UserId="4" />
  <row Id="3938" PostId="1479" Score="2" Text="У словнику sum.in.ua немає позначок &quot;розмовне&quot; біля обох слів." CreationDate="2017-06-27T12:42:21.243" UserId="69" />
  <row Id="4749" PostId="1479" Score="1" Text="Обидва слова однаково прийнятні в літературній мові, але «потрібно» майже не вживається в розмовній. В такому сенсі, «треба» справді більш розмовне, ніж «потрібно»." CreationDate="2017-10-05T21:22:20.963" UserId="1156" />
  <row Id="4497" PostId="1480" Score="0" Text="Цікаво було б подивитись аналіз суб'єктів що відносяться до цих слів у їх контексті. Можливо саме суб'єкт визначає яка форма краще - наприклад потрібно широкому колу невстановлених осіб, треба першій особі?" CreationDate="2017-09-04T12:51:44.177" UserId="215" />
  <row Id="4499" PostId="1480" Score="0" Text="@hutorny, цікава думка. Можливо. Але важко перевіряти, це, мабуть, треба вручну аналізувати кожне речення (автоматично найчастіші слова поруч виходять ось такі: [для «треба»](http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;word=треба), [для «потрібно»](http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;word=потрібно) — але це ні про що не каже: «вам», «нам», «їм»)." CreationDate="2017-09-04T13:49:00.307" UserId="4" />
  <row Id="3942" PostId="1482" Score="2" Text="Мабуть, все-таки «менше-рівне», а не «менше, рівне». Тобто я думаю, це просто словесне озвучення знаку «≤», одна лексична одиниця — а не дві окремі одиниці (інакше їх би радше інтерпретували як «менше *та* рівне», а не «менше *чи* рівне» — що було б нісенітницею з математичної точки зору; а «менше-рівне» — як нове, можливо розмовне, слово на позначення «≤»). Чи я неправий?" CreationDate="2017-06-28T10:06:02.920" UserId="4" />
  <row Id="3944" PostId="1482" Score="2" Text="«[Малі́ти](http://sum.in.ua/s/mality)» (і припускаю, що «малити» та «малитися» також) означає «меншати», «зменшуватися», «*ставати* меншим». Тобто, на мою думку, воно так само семантично не відповідає дієслову «дорівнювати» (що означає «вважати рівним», «*бути* рівним» — а не «ставати рівним»), як і «зменшити». Недостатньо знайти дієслово, треба ще щоб воно було семантично влучним; наприклад, «височіти» означає саме «бути високим», це майже потрібне значення («сім височіє над п'ятьма», «*b* височіє над чи дорівнює *q*»), але от антоніма не бачу." CreationDate="2017-06-28T10:21:05.697" UserId="4" />
  <row Id="3951" PostId="1482" Score="1" Text="Згідний з вашим зауваженням про „менше-рівне“. З огляду на ваше „височіє…“ мені спало на думку „маліє…“ Відповідний текст мав би виглядати так „b маліє перед чи дорівнює q“." CreationDate="2017-06-29T17:27:45.503" UserId="299" />
  <row Id="3952" PostId="1482" Score="2" Text="Ну просто в словнику «маліє» — «меншає», «стає меншим» (а не «є малим», «виділяється малим розміром»). А «височіє» — «є високим», «виділяється висотою» (а не «стає вище»). Хоча припускаю, що в «маліти» можуть бути значення поза словником." CreationDate="2017-06-29T18:02:45.150" UserId="4" />
  <row Id="4631" PostId="1482" Score="0" Text="Андрію, як я зрозумів ви займаєтесь математикою? Може вам було б цікаво взяти участь в проекті з перекладу університетського підручнику з алгоритмів. Робота оплачувана, але не на дійсно достойному рівні. Але вона має інші переваги. Можливо це було б цікаво вашим знайомим. Зі мною можна зв'язатись через Skype - igor.yalovetskyy, або написати сюди https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87%D0%B0:Igor_Yalovecky" CreationDate="2017-09-29T09:24:07.930" UserId="9" />
  <row Id="3953" PostId="1483" Score="2" Text="Там не всіма мовами є слово «світ»: грузинською лише «привіт», а дравідськими мовами там не переклад, а транслітерація: тамільською лише «halo:», каннада «halo: varld», телуґу «halo varald». А вірменською навпаки, лише «світ» (ashkharh)." CreationDate="2017-06-29T22:40:12.637" UserId="66" />
  <row Id="3956" PostId="1483" Score="2" Text="Як щодо *привіт світові*? Хоча в оригіналі стоїть звертання, але, на мою думку, так гарніше звучить." CreationDate="2017-06-30T10:46:52.027" UserId="352" />
  <row Id="3961" PostId="1486" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Будь ласка, наведіть кілька прикладів речень, у яких ви підшукуєте правильне слово. Контекст — це завжди важливо, його завжди варто вказувати, інакше читачам доводиться вгадувати." CreationDate="2017-07-03T19:39:47.253" UserId="8" />
  <row Id="3962" PostId="1486" Score="1" Text="Перепрошую, але навіщо контекст з прикладами _декількох_речень_? - мене цікавить правило, не тільки конкретний приклад. Приклад може бути простий: &quot;прізвище пов'язано з словом&quot; - це результат роботи Google Translate. Інші приклади можна знайти пошуком, https://www.google.com/#q=%D0%BF%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D0%BE+%D0%BF%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D0%B5" CreationDate="2017-07-04T14:39:37.377" UserId="1053" />
  <row Id="3963" PostId="1486" Score="2" Text="Не існує жодного правила стосовно конкретного слова «повʼязано». Існують правила використання відмінків дієприкметників у конкретних ситуаціях. Контекст — це і є ситуація. А стосовно пошуку — не варто змушувати робити інших вашу роботу. :-)" CreationDate="2017-07-04T15:03:01.673" UserId="8" />
  <row Id="3964" PostId="1486" Score="1" Text="&quot;правила використання відмінків дієприкметників у конкретних ситуаціях.&quot; - так наведіть їх, і не треба розводити цирк. Один приклад в вас був." CreationDate="2017-07-04T15:41:48.673" UserId="1053" />
  <row Id="3967" PostId="1486" Score="1" Text="@user236360 [пов'язано](http://sum.in.ua/s/pov.jazanyj) - це [безособове дієслово](https://uk.wikipedia.org/wiki/Безособові_форми_на_-но,_-то). FYI: http://mova.ga/notes/928/bezosobovi-rechennya-na-no-to-yih-znachen" CreationDate="2017-07-04T17:13:36.897" UserId="311" />
  <row Id="3968" PostId="1486" Score="0" Text="@idolon дякую! - чи означає це, що _“пов'язане”_ це помилка?" CreationDate="2017-07-04T18:57:05.663" UserId="1053" />
  <row Id="3969" PostId="1489" Score="2" Text="Прошу! Дякую, що розгорнули у відповідь." CreationDate="2017-07-05T10:10:43.797" UserId="311" />
  <row Id="3993" PostId="1489" Score="2" Text="@user236360, до відповіді додам, що форми на *-но/-то* фахівці радять уживати з певними застереженнями. Розлогіше - див. [Чи є пасивні дієслівні конструкції питомими для української мови?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1220/%D0%A7%D0%B8-%D1%94-%D0%BF%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96-%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%96-%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%97-%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BC%D0%B8-%D0%B4%D0%BB%D1%8F-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97-%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8/1440#1440)" CreationDate="2017-07-14T11:58:57.850" UserId="435" />
  <row Id="4943" PostId="1489" Score="0" Text="Дякую, @OksanaGubrenko ! :)" CreationDate="2017-10-25T09:46:01.193" UserId="1053" />
  <row Id="3970" PostId="1490" Score="0" Text="Не бачу, де б там користувач міг додавати свої інтерпретації до вже наявних слів (чи підтримується там можливість декількох інтерпретацій в одного слова?). Чи голосувати за інтерпретації. І дописи там з'являються лише після перевірки редактором. Але так — загалом схоже." CreationDate="2017-07-09T08:27:28.723" UserId="4" />
  <row Id="4023" PostId="1490" Score="1" Text="Це найкращий поки варіант, але як слушно зазначив Sasha не бачу можливості додати додаткові користувацькі тлумачення до вже існуючих слів - що є a killing feature онлайн словника такого типу. Також інтерфейс/функціонал сайту залишають бажати кращого - то й же Словотвір на голову вище." CreationDate="2017-07-19T18:33:18.123" UserId="331" />
  <row Id="3981" PostId="1493" Score="2" Text="Мені здається, що ці слова все-таки не належать до третьої відміни. Мені здається, що невідмінювані слова поза відмінами. Я б змінив «отже належать до 3 відміни» на «отже якби ці слова відмінювалися, то вони належали б до третьої відміни». Але ніяких доказів не маю, лише припускаю (що слова, що належать до N-ї відміни, мають відмінюються відповідно як слова цієї відміни чи хоча б *в більшості форм* як слова N-ї відміни). Але висновок, звісно, незгоди не викликає." CreationDate="2017-07-11T23:14:31.887" UserId="4" />
  <row Id="6567" PostId="1493" Score="0" Text="Наприклад, [ось](http://shkolyar.in.ua/pravopys-imennykiv/pravopys-inozemnyh): «Незмінювані іменники не належать до жодної відміни»." CreationDate="2018-04-05T16:08:48.253" UserId="4" />
  <row Id="6568" PostId="1493" Score="0" Text="[Непрямо натякається, що існують іменники поза відмінами](http://subject.com.ua/textbook/mova/6klas_3/23.html): «226. Прочитайте. Визначте іменники, що не належать до жодної з відмін. З’ясуйте відміни інших іменників»." CreationDate="2018-04-05T16:14:27.113" UserId="4" />
  <row Id="6569" PostId="1493" Score="0" Text="А [тут](//school-zno.com.ua/ukr-mova/morfologija/imennyk.html) прямо: «До відмін не належать: &#xA;1) Незмінні іменники іншомовного походження: кенгуру, таксі, леді, фрау;&#xA;2) Множинні іменники: канікули, штани, Карпати;&#xA;3) Слова-абревіатури: НЛО, ЗНО.&#xA;4) Жіночі прізвища на приголосний та -о: Козак Ольга, Карпенко Соломія»." CreationDate="2018-04-05T16:14:55.523" UserId="4" />
  <row Id="6573" PostId="1493" Score="0" Text="Просто мені ще в школі пояснювали, що незмінювані іменники не належать до відмін. Мені це окремо пояснювали, бо в мене було неправильне уявлення про них (в голові перемішалися уроки російської, української і власна дурість — і я раз у раз відповідав, що незмінювані іменники належать до IV відміни). Добре, як вважаєте за краще." CreationDate="2018-04-05T16:40:03.967" UserId="4" />
  <row Id="6574" PostId="1493" Score="0" Text="Ще я б змінив «3 відміни» на «3-ї відміни» або «III відміни» — але то як Вам зручніше." CreationDate="2018-04-05T16:42:15.263" UserId="4" />
  <row Id="6576" PostId="1493" Score="0" Text="P.S.: Караман, Караман і Плющ «Сучасна українська літературна мова» і Дудик та Горпинич «Українська мова» пишуть те саме." CreationDate="2018-04-05T16:53:59.050" UserId="4" />
  <row Id="9625" PostId="1493" Score="0" Text="Чисто теоретично, тут обмега лише на імя, тому можливе _Фарадеє_, але я поки уточнюю." CreationDate="2019-11-19T20:46:04.323" UserId="585" />
  <row Id="3972" PostId="1494" Score="0" Text="Мені здається, «вставний» тут не дуже пасує. В контексті физичного пристрою: так, «pluggable» — «вставний». Але англійське «pluggable» значно легше розширює значення (набуває переносних значень) за українське «вставний». В даному випадку я сказав би, що «pluggable» — це «той, що його можна підключити (підімкнути, приєднати, залучити, застосувати)». Шкода, що в українській мові не можна це сказати одним словом (не завжди існують дієприкметники), але «вставний» (особливо поряд з «транспорт(ом)») — це, по-моєму, не зовсім те." CreationDate="2017-07-11T12:56:13.597" UserId="4" />
  <row Id="3973" PostId="1494" Score="0" Text="От [e2u](//e2u.org.ua/s?w=pluggable) пропонує «знімний», «змінний» — хоча це не завжди прийнятні варіанти." CreationDate="2017-07-11T12:57:35.320" UserId="4" />
  <row Id="3974" PostId="1494" Score="0" Text="Нмд, наскільки я в'їхала в тему, _вставний_ тут якраз добре відповідає суті. Між користувачем і мережею Тор _вставляється_ щось на зразок прокладки (і важливо, що вона там може бути, а не те, що її можна зняти чи замінити). І через неї транспортуються / вона _транпортує_ дані." CreationDate="2017-07-11T13:09:16.163" UserId="1062" />
  <row Id="3975" PostId="1494" Score="0" Text="Я знаю, що деякі перекладачі подібного ПЗ живуть на [linux.org.ua](http://linux.org.ua/). Також є поштова розсилка [команди українських перекладачів](http://translationproject.org/team/uk.html) Translation Project, [localize.org.ua](http://localize.org.ua/), [розділ](http://forum.slovnyk.ua/index.php?showforum=8) на forum.slovnyk.ua й  інші." CreationDate="2017-07-11T13:19:19.340" UserId="4" />
  <row Id="3976" PostId="1494" Score="0" Text="Можливо, але мені все ж здається, що «pluggable» в даному контексті означає, «ті [транспорти], що їх можна підключити», а не те, що вони вставляються між користувачем і мережею Tor. (Те, що вони вставляються *між користувачем і мережею Tor* — в даному випадку просто співпадіння (точніше, це безпосередній зміст слова «transport», а не «pluggable»); а от те, що їх можна (і дуже легко) опціонально підключати і не підключати (і вони різні) — це вже «pluggable».) Але можу помилятися." CreationDate="2017-07-11T13:25:27.933" UserId="4" />
  <row Id="3983" PostId="1494" Score="2" Text="@Sasha, можете, бдлск, винести сайти і розсилки в окрему відповідь?" CreationDate="2017-07-12T17:54:43.023" UserId="1062" />
  <row Id="3980" PostId="1495" Score="0" Text="Знов-таки, посилання є дуже важливими. Ми не знаємо і не розуміємо причин, чому конкретний користувач бачить проблему тим чи іншим чином. Натомість, поважні джерела не лише надають більше подробиць до відповіді, але вони також формують контекст, який дозволяє зрозуміти проблему цілком." CreationDate="2017-07-11T20:36:34.030" UserId="8" />
  <row Id="3982" PostId="1495" Score="0" Text="Чи тут потрібні поважні джерела, щоб вказати, де однина, де множина?&#xA;Звісно, дам посилання, якщо знайду роботу, де буде це сказано." CreationDate="2017-07-12T17:51:45.223" UserId="1062" />
  <row Id="3984" PostId="1495" Score="0" Text="Так, ви маєте довести, що це саме множина. Я, наприклад, вважаю, що це рештки транслативного відмінку, який лише схожий на множину. І саме для того, щоб у коментарях не виникало хвилі спростувань і заперечень, потрібні джерела. Ну, і мінусів зайвих воно позбавляє." CreationDate="2017-07-12T19:16:40.063" UserId="8" />
  <row Id="3988" PostId="1495" Score="0" Text="Тоді дайте, будь ласка, джерело на те, що транслативний відмінок в українській мові справді був." CreationDate="2017-07-13T07:31:04.287" UserId="1062" />
  <row Id="3977" PostId="1496" Score="1" Text="а ви зможете додати до своєї відповіді посилання-приклади (навіть якщо це посилання на результати пошуку)?" CreationDate="2017-07-11T16:41:20.707" UserId="390" />
  <row Id="3978" PostId="1496" Score="2" Text="додала, що бачила" CreationDate="2017-07-11T17:11:19.043" UserId="1062" />
  <row Id="3979" PostId="1497" Score="1" Text="Будь ласка, завжди додавайте джерела до тверджень, які містяться у дописах. Тим більше, якщо це стосується  історичних подій." CreationDate="2017-07-11T20:29:12.057" UserId="8" />
  <row Id="3994" PostId="1503" Score="1" Text="Я не зрозумів, що означає «в загальних рисах (не тільки української) й менш вагомим розвиток ѣ виглядає так», прочитав першоджерело і спробував роз'яснити Вашу відповідь. Сподіваюсь, Ви не проти (якщо ні, відхиліть, я не проти, зроблю тоді окремо/коментар). І дуже дякую за те, що Ви знайшли цю інформацію." CreationDate="2017-07-14T22:30:49.717" UserId="4" />
  <row Id="3995" PostId="1503" Score="1" Text="Власна, НМД, це найкраща відповідь, бо, хоч інші і наводять цікаву інформацію, але ця єдина, що конкретно відповідає на питання «що було до 12 сторіччя»." CreationDate="2017-07-14T22:35:05.227" UserId="4" />
  <row Id="4000" PostId="1507" Score="1" Text="Я б ще додав, що «лимони — це кислий фрукт» та «лимон — це кислі фрукти» неузгоджені і в загальному випадку так не кажуть (хіба що у випадках, коли назва фрукта має лише однину/множину)." CreationDate="2017-07-18T11:45:11.670" UserId="4" />
  <row Id="4001" PostId="1507" Score="0" Text="Слушне зауваження, бо це краще за „подібним чином“." CreationDate="2017-07-18T12:12:10.977" UserId="585" />
  <row Id="4002" PostId="1507" Score="0" Text="Дякую за відповідь! От мені вдалося знайти [твердження](http://pidruchniki.com/1031020840573/dokumentoznavstvo/zvyazok_prisudka_pidmetom) про узгодження в числі підмета з присудком, але в прикладах тільки дієслівні, а іменних нема." CreationDate="2017-07-18T12:37:35.910" UserId="1062" />
  <row Id="4006" PostId="1507" Score="0" Text="@ata_zh, чесно кажучи, не знаю, де можна знайти підтвердження для цього. По-моєму, це банальна логіка: в лівій і правій частині має бути те, що ми співставляємо. У випадку «сміле слово — то наші гармати» ми кажемо що сміливе слово виконує таку роль, як гармати в війську (а не одна гармата; інакше можна було сказати «сміле слово — то наша артилерія»). Але у випадку фруктів, ІМХО, немає сенсу робити зіставлення одного до багатьох (чи багатьох до одного); хіба що у випадку граматичної обмеженості слова («пліснява — то грибок, дріжжі — то грибок»)." CreationDate="2017-07-18T15:37:28.707" UserId="4" />
  <row Id="4007" PostId="1511" Score="0" Text="Про *переслідувача* в якості *попутника* - цікава версія) Вочевидь, один з літературних прийомів. Згадати б який." CreationDate="2017-07-18T18:42:26.080" UserId="435" />
  <row Id="4008" PostId="1511" Score="0" Text="@OksanaGubrenko не знаю, я знайшов фільм-жах [Попутник](https://goo.gl/q85CGA) та його [ремейк](https://goo.gl/vib7Ar), правда, я їх наче не бачив. А щодо ситуаціії в літературі, більш до цього підходить й мені що перше згадується, якщо не помиляюсь, книга [Любов до життя](https://goo.gl/G5zk5d), де хворий вовк ходить по пʼятах занедбаної людини, що опинилася посеред дикої природи. Й ті двоє хочуть вижити." CreationDate="2017-07-18T18:59:49.800" UserId="585" />
  <row Id="4009" PostId="1511" Score="0" Text="Схоже, що вживання слова або звороту мови в протилежному значенні - відома всім *іронія*. [СУМ](http://sum.in.ua/s/ironija) (3), [Вікіпедія](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%96%D1%8F). [іронія Шевченка](http://taras-shevchenko.in.ua/statti/satyra-ta-ironiya.html)." CreationDate="2017-07-18T20:34:37.397" UserId="435" />
  <row Id="4011" PostId="1511" Score="0" Text="Та ні, все гаразд. Дякую за приклади. Дуже доречні." CreationDate="2017-07-18T20:54:44.573" UserId="435" />
  <row Id="4013" PostId="1513" Score="3" Text="Наведена цитата з Вікіпедії правильно пояснює різницю між «directory» і «folder»: directory — це реальна, фізична директорія (об'єкт файлової системи, що має певну адресу, наприклад «C:\Users\Vasyl»), а folder — це те, що в графічному користувацькому інтерфейсі виглядає як відображення якогось directory (але не завжди ним є; folder може бути несправжнім, віртуальним, наприклад: folder «Принтери» в Microsoft Windows не є відображенням ніякого реального directory, а просто показує всі зареєстровані в системі принтери). Далі, НМД, folder=папка=тека, directory=директорія=каталог. Фолдер — є таке?" CreationDate="2017-07-19T10:09:33.767" UserId="4" />
  <row Id="4015" PostId="1513" Score="4" Text="«Папка» і «тека» взагалі в укр. мові синоніми (за винятком специфічних значень типа «татко»), тому очевидно, що в цьому контексті вони обидва є аналогами англ. «folder». Російська вікіпедія непрямо каже, що російське «директория» в значенні «directory» — застаріла калька, а основне слово — «каталог»; ну, не знаю, чи це так і, зокрема, чи це так в українській. Про те, що в нас є літературне слово «фолдер» (а не як «я drop'нув ті spreadsheet'и у той folder»), я вперше чую, тому не знаю, яке значення в даному контексті воно може нести (якщо справді існує)." CreationDate="2017-07-19T10:22:32.890" UserId="4" />
  <row Id="4016" PostId="1513" Score="0" Text="@Sasha, так і *папка*, і *тека*, і *каталог*, і *директорія* - всі запозичені. Так само може прижитися і *фолдер*, принаймні, як синонім." CreationDate="2017-07-19T10:33:21.223" UserId="435" />
  <row Id="4017" PostId="1513" Score="1" Text="Ну, мені особисто здається, що *в цьому контексті* це слово зайве (бо вже є аж *два* відповідники) — але от в російській мові це слово [вже вважається нормативним](http://gramota.ru/slovari/dic/?lop=x&amp;word=фолдер), причому [в різних контекстах](//ru.wiktionary.org/wiki/фолдер#.D0.97.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5) — тож, може, скоро і в нас буде (хоча при цьому може скластися так, що воно загалом літературне, але в цьому контексті не використовується)." CreationDate="2017-07-19T10:50:14.040" UserId="4" />
  <row Id="4018" PostId="1513" Score="2" Text="За мовним порталом MicroSoft: [directory](https://www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=directory&amp;langID=uk-ua) = каталог,  [folder](https://www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=folder&amp;langID=uk-ua) = папка." CreationDate="2017-07-19T11:51:08.717" UserId="585" />
  <row Id="4041" PostId="1513" Score="1" Text="@Sasha, а як щодо оформлення відповіді, будь ласка!?" CreationDate="2017-07-23T13:37:28.963" UserId="435" />
  <row Id="4098" PostId="1513" Score="0" Text="Чи я правильно розумію, у linux використовують зумисне не ті терміни, що у windows, але теж синоніми?" CreationDate="2017-07-27T20:04:37.157" UserId="1062" />
  <row Id="4129" PostId="1513" Score="0" Text="Папка є російським словом. Українське - тека. &#xA;Тека (як і папка) завжди вкладена у каталог, каталог - об'єднання тек. &#xA;Директорія - виключно комп'ютерний вислів (якщо в значенні місця зберігання документів). &#xA;Стандартизації назв складових файлової системи не існує )" CreationDate="2017-07-30T21:05:37.310" UserId="538" />
  <row Id="4021" PostId="1517" Score="1" Text="&quot;відповідь має ознаки відповідності вимогам&quot; - мені здається що це щось на кшталт &quot;на перший погляд відповідає вимогам (має ознаки), але треба ще розбиратися&quot;. Так пишуть у поліцейських рапортах &quot;купюра має ознаки підробки&quot;, &quot;має ознаки втручання&quot;, але ще треба це довести." CreationDate="2017-07-19T16:46:08.873" UserId="69" />
  <row Id="4022" PostId="1517" Score="0" Text="@Artemix, погоджуюсь. Може бути контекстуальним синонімічним висловом. Та я й зазначила, що не досить вдалий варіант." CreationDate="2017-07-19T17:10:29.340" UserId="435" />
  <row Id="4019" PostId="1518" Score="0" Text="Сформулюйте, будь ласка, ваш варіант(и) усього словосполучення." CreationDate="2017-07-19T13:01:24.560" UserId="435" />
  <row Id="4024" PostId="1519" Score="3" Text="Альтернативно: [*чарівливість*](http://sum.in.ua/s/charivlyvistj), [*чарівність*](http://sum.in.ua/s/charivnistj), [*принада*](http://sum.in.ua/s/prynada). Хоча, в [орфографічному словнику від Українського мовно-інформаційного фонду](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) є й *шарм*" CreationDate="2017-07-20T08:23:24.127" UserId="435" />
  <row Id="4025" PostId="1519" Score="1" Text="Можна просто [чари](http://sum.in.ua/s/chary) й брати звідси похідні слова, покриває майже всі контексти." CreationDate="2017-07-20T14:12:55.703" UserId="585" />
  <row Id="4026" PostId="1521" Score="3" Text="Гарна відповідь, дякую! Лише зауважу, що *згідно до* [вважають](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1508/%D0%97%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE-%D0%B7-%D1%87%D0%B8%D0%BC-%D0%B7%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE-%D1%87%D0%BE%D0%BC%D1%83-%D1%94-%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BC-%D1%83%D0%B7%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%D0%BC-%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0-%D0%B7-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BC) неправильним варіантом. Ліпше *згідно з* або *відповідно до*. Чи ви іншої думки?" CreationDate="2017-07-20T20:00:47.847" UserId="435" />
  <row Id="4027" PostId="1521" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, дякую! Я пам'ятав, що не дуже добре «згідно наказу» і треба якийсь прийменник. Але прийменник сплутав :)." CreationDate="2017-07-21T07:20:20.973" UserId="4" />
  <row Id="7348" PostId="1521" Score="1" Text="Ще один приклад — народна казка про [пана Коцького](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BD_%D0%9A%D0%BE%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9)" CreationDate="2018-08-05T07:27:28.143" UserId="36" />
  <row Id="4028" PostId="1522" Score="1" Text="Is there any way to tell whether a word with no ending is masculine or feminine?" CreationDate="2017-07-21T12:02:42.323" UserId="259" />
  <row Id="4029" PostId="1522" Score="1" Text="@FracturedRetina, in general, no. However, if there is an adjective («синій», «синя», «синє»), an adjective-like pronoun («мій», «моя», «моє») or a verb-in-past («ходив», «ходила», «ходило») related to the noun in the sentence, then you can determine gender of the noun by the gender of adjective/pronoun/verb. This is not the case when the noun is given without context or when the context doesn't allow to determine gender." CreationDate="2017-07-21T13:08:32.967" UserId="4" />
  <row Id="4032" PostId="1523" Score="0" Text="Так, я про це писав в тексті самого запитання. Але це дійсно для англійської мови. Чи справджується це української, ось у чому питання." CreationDate="2017-07-21T16:36:13.467" UserId="4" />
  <row Id="4033" PostId="2524" Score="0" Text="дякую, мені тепер зрозуміло, чому саме глибини тут підходять якнайкраще." CreationDate="2017-07-22T14:48:41.590" UserId="240" />
  <row Id="4038" PostId="2525" Score="1" Text="Я погоджуюсь з професором. Стосовно `займатись коханням` - то `кохатись` (або навіть взагалі - `сексуватись`)." CreationDate="2017-07-22T20:26:14.567" UserId="55" />
  <row Id="4039" PostId="2525" Score="0" Text="А корінь цього слова – **яти** – займає чимало місця в етимологічному словнику [1](http://imgur.com/un1Mki0.png) - [2](http://imgur.com/5YvIPY6.png) - [3](http://imgur.com/P5XX0xU.png). Теж підтримую ствердження пана Пономаріва." CreationDate="2017-07-23T02:20:39.240" UserId="585" />
  <row Id="4040" PostId="2525" Score="4" Text="У &quot;Як ми говоримо&quot; теж є про це дієслово: http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/zajmatysya-pracyuvaty-zhyty-z-chohos-trudytysya-chymos" CreationDate="2017-07-23T09:48:22.983" UserId="49" />
  <row Id="4067" PostId="2525" Score="1" Text="Пономарів [у деяких випадках](//ukrainian.stackexchange.com/q/927/4) схильний до пуризму. Якщо в СУМ-11 є цитати класиків, що однозначно доводять використання «займатися» у значенні «робити, здійснювати», то, по-моєму, він неправий. Хіба що якщо це значення, навпаки, *вийшло з мови* з часів класиків або якщо він відчуває якісь тонкощі, до яких *варто рухатись* — але не так, що це значення строго недоречне зараз." CreationDate="2017-07-26T04:56:17.797" UserId="4" />
  <row Id="4068" PostId="2525" Score="2" Text="@Sasha, а ще ж є іменник [*заняття*](http://sum.in.ua/s/zanjattja). Зізнаюсь, я й сама, неодноразово чувши думку Пономаріва, Антоненка-Давидовича й інших щодо *займатися*, намагаюсь уникати вживання в обговорюваному значенні. В принципі, це й непогано, адже спонукає до пошуку синонімів, замінників, що зрештою, таки збагачує словниковий запас, сподіваюсь :) . Але іноді дійсно не варто бути аж надто прискіпливими і таврувати *росіянизмом* те, що насправді ним не є." CreationDate="2017-07-26T08:03:18.093" UserId="435" />
  <row Id="4034" PostId="2526" Score="3" Text="Для англійської є [отаке](//en.oxforddictionaries.com/explore/what-do-you-call-a-group-of) — було б добре мати аналогічний мінідовідник для української." CreationDate="2017-07-22T17:07:15.343" UserId="4" />
  <row Id="4035" PostId="2526" Score="1" Text="@Sasha було б. Можна створити вікіпитання і віківідповідь, де колективно перекладемо все це. До того ж, треба пам’ятати, що оксфорд - це британський словник." CreationDate="2017-07-22T17:27:47.373" UserId="240" />
  <row Id="4036" PostId="2526" Score="0" Text="Ну, тут питання в якості/надійності результату. Давайте спочатку про китів виришімо :)." CreationDate="2017-07-22T17:29:49.130" UserId="4" />
  <row Id="4037" PostId="2526" Score="1" Text="@Sasha davajte)" CreationDate="2017-07-22T17:31:21.670" UserId="240" />
  <row Id="4064" PostId="2526" Score="0" Text="@Sasha, бачите, пан follower яку розлогу відповідь зробив? Думаю, він сам у змозі перекласти всі ці англійські терміни, а якщо взятися разом, то точно зможемо. Тут є якесь &quot;напів-вікі&quot;, щоби змодерувати, якщо що?" CreationDate="2017-07-25T19:12:06.580" UserId="240" />
  <row Id="4065" PostId="2526" Score="0" Text="Наскільки я знаю, напів-вікі нема." CreationDate="2017-07-25T19:55:51.833" UserId="4" />
  <row Id="4066" PostId="2526" Score="1" Text="@Sasha в будь-якому разі є bytebuster, він зможе регулювати все це. Треба зробити широке питання про стада, зграї, табуни, ватаги і т.д. І все це структурувати, щоби будь-хто міг прийти і швидко скористатися без 1000 годин пошуків правильного слова." CreationDate="2017-07-25T19:59:57.363" UserId="240" />
  <row Id="4082" PostId="2526" Score="0" Text="Чи ми могли б за результатами одразу зробити отаке українською: https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_animal_names ? І треба питати не лише мовознавців, а й зоологів." CreationDate="2017-07-27T13:16:56.513" UserId="1062" />
  <row Id="4087" PostId="2526" Score="0" Text="Залежно від того, про яких китів іде мова правильними можуть бути обидва варіанти. Зграя, зазвичай, (особливо у відношенні до ссавців) вживається щодо хижих видів - зграя собак/вовків/гієн (іноді мишей). Тож у відношенні до косаток слово зграя буде правильнішим, можливо й щодо інших дельфінячих так само..." CreationDate="2017-07-27T14:24:47.617" UserId="1024" />
  <row Id="4075" PostId="2527" Score="1" Text="Багато разів чув і бачив саме &quot;недоречно&quot;, але у словниках не перевіряв." CreationDate="2017-07-27T11:00:33.803" UserId="69" />
  <row Id="4043" PostId="2530" Score="2" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/questions/488/" CreationDate="2017-07-24T15:16:39.670" UserId="8" />
  <row Id="4044" PostId="2531" Score="0" Text="https://www.yenotes.com/uk/?q=wharf&amp;from_lang=en&amp;to_lang=uk ось цим я трохи більше довіряю, але все одно - вони не остання інстанція." CreationDate="2017-07-24T23:51:01.567" UserId="240" />
  <row Id="4046" PostId="2531" Score="0" Text="@Follower ви праві щодо назви поселення, але тепер ви додали взагалі дієслово. Я ж казав про іменник, що видно з посилання на СУМ." CreationDate="2017-07-25T01:01:14.130" UserId="240" />
  <row Id="4048" PostId="2531" Score="0" Text="@Follower дякую, тоді, виходить, відпадає і перше запитання." CreationDate="2017-07-25T01:03:04.723" UserId="240" />
  <row Id="4049" PostId="2531" Score="0" Text="@Follower скажіть, будь ласка, а як ви знайшли ту сторінку, де є всі ці іменники і прикметники? Я не вмію так на УЛІФ шукати. Думаю, видалю питання, тільки хотів би спочатку дізнатися, як ви шукаєте." CreationDate="2017-07-25T01:04:16.877" UserId="240" />
  <row Id="4051" PostId="2531" Score="1" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/62756/discussion-between-p-vovk-and-follower)." CreationDate="2017-07-25T01:05:37.163" UserId="240" />
  <row Id="4274" PostId="2533" Score="1" Text="Оновлена інформація заслуговує на додатковий бонус. Через 24 години сайт дозволить мені зробити це." CreationDate="2017-08-05T22:05:42.990" UserId="8" />
  <row Id="4285" PostId="2533" Score="2" Text="Цікаве досліження! Дякую!" CreationDate="2017-08-06T09:58:49.747" UserId="435" />
  <row Id="4286" PostId="2533" Score="2" Text="_«Я обробив три збірки, але відкинув всі сучасні твори (крім **Винниченка** для порівняння)»_ — може «Винничук»?" CreationDate="2017-08-06T10:03:41.857" UserId="222" />
  <row Id="4289" PostId="2533" Score="3" Text="***Чудово!*** Трішки критики: (1) Неочевидні мотиви, якими Ви керувались, обираючи певних авторів / певні твори і невідомий навіть сам перелік творів. Було б добре, якби Ви шукали по якомусь відкритому корпусу на зразок [brown](//github.com/brown-uk/corpus), або хоча б **надали перелік творів**, що ви використовували. Інакше Ваше дослідження ніхто не зможе відтворити (а раптом Ви десь помилилися?). 2. Сковорода писав [доволі специфічною мовою](http://litopys.org.ua/skovoroda/skov1.htm). Багато хто помиляється, приймаючи **сучасні переклади** за оригінальні твори. Чи Ви не помилились також?" CreationDate="2017-08-06T17:16:54.007" UserId="4" />
  <row Id="4290" PostId="2533" Score="0" Text="@Jack Так, дійсно, має бути «Винничук». Дякую!" CreationDate="2017-08-06T19:55:42.930" UserId="1078" />
  <row Id="4291" PostId="2533" Score="0" Text="@Sasha (1) На жаль, у мене було обмаль часу і я хотів зробити все швидко. Тому просто вибрав всі твори у форматах, що легко опрацьовувати. Саме для того, щоб уможливити відтворення я додав першу збірку, яку можна завантажити зі сторінки [PocketBook](http://www.pocketbook-int.com/ua/uk/support/pocketbook-basic-touch). Взагалі мені спало на думку, що треба скласти і випустити збірку творів для подібних досліджень. Якщо є бажання, може спробуємо разом? (2) Я згоден щодо Сковороди. Я не можу з певністю сказати, чи це його оригінальні твори чи ні." CreationDate="2017-08-06T20:14:38.250" UserId="1078" />
  <row Id="4053" PostId="2534" Score="0" Text="Дякую [Kyrylo Yatsenko](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2525/#comment4040_2525) й [rbrisk](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2525/#2533) за знайдені матеріали." CreationDate="2017-07-25T14:44:53.633" UserId="585" />
  <row Id="4061" PostId="2534" Score="3" Text="Дуже схильна до прийняття цієї віповіді. Але ж... що робити із цитатами, до прикладу, Ольги Кобилянської, Михайла Коцюбинського, Степа Васильченка, що їх наводить СУМ на підтвердження значення 1 дієслова *займатися*?" CreationDate="2017-07-25T17:36:20.287" UserId="435" />
  <row Id="4272" PostId="2534" Score="0" Text="Пан rbrisk зробив чудовий аналіз й, схоже, там є відповідь на „що робити“." CreationDate="2017-08-05T21:47:51.640" UserId="585" />
  <row Id="4054" PostId="2535" Score="0" Text="добре, зграя не підходить, а що підходить? стадо? у франка не зграї, а стада хмар, наприклад." CreationDate="2017-07-25T16:35:08.283" UserId="240" />
  <row Id="4055" PostId="2535" Score="0" Text="http://ukrainskamova.com/search/?q=%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE&amp;t=0 отут кажуть, що зграя риб або птахів. Хто правий? Чи кити - не риби, а ссавці - тому стадо?" CreationDate="2017-07-25T16:43:04.900" UserId="240" />
  <row Id="4056" PostId="2535" Score="0" Text="Зграя риб - нормально як на мене - маленькі прудкі тваринки, як пташки :) Думаю що стадо, так." CreationDate="2017-07-25T16:53:18.583" UserId="69" />
  <row Id="4059" PostId="2535" Score="0" Text="добре, дякую, в іншій відповіді бачите - навіть якась наукова праця підійшла на доказ." CreationDate="2017-07-25T16:59:26.517" UserId="240" />
  <row Id="4057" PostId="2536" Score="0" Text="Тобто, найкраще підходить таки &quot;стадо&quot;, бо у китів воно не тимчасове? Можете додати щось від себе? Висновки якісь абощо? Бо вікіпедія - сумнівне джерело, а зі статті можна зрозуміти, але краще з висновком." CreationDate="2017-07-25T16:58:18.980" UserId="240" />
  <row Id="4060" PostId="2536" Score="1" Text="Зроблено. Так влаштовує?" CreationDate="2017-07-25T17:05:25.000" UserId="585" />
  <row Id="4062" PostId="2536" Score="0" Text="Перепрошую, але схоже, що я не взмозі зупинитися. Додав більше джерел: словники й до них деякі приклади з літератури. Тепер ви можете використовувати також слова-синоніми й більше доказів, що кити складу стада." CreationDate="2017-07-25T18:15:14.437" UserId="585" />
  <row Id="4131" PostId="2537" Score="1" Text="http://lang.org.ua/uk/models/" CreationDate="2017-07-30T21:25:58.413" UserId="538" />
  <row Id="4133" PostId="2537" Score="0" Text="@OlenaLisovs'ka дякую, дуже цікаво. Я правильно розумію, що в онлайн не працює і треба завантажувати?" CreationDate="2017-07-30T23:00:17.720" UserId="240" />
  <row Id="4281" PostId="2537" Score="1" Text="Тональний мережевий (останній у списку), перші два - завантажувати." CreationDate="2017-08-05T23:01:53.157" UserId="538" />
  <row Id="4078" PostId="2540" Score="2" Text="І, звісно, «[фемінітиви](https://uk.wikipedia.org/wiki/Фемінітиви)» у Вікіпедії. Там зараз є і стаття, і незатведжені зміни до неї, тож цікаво глянути і те, й інше." CreationDate="2017-07-27T12:43:13.180" UserId="1062" />
  <row Id="4084" PostId="2541" Score="1" Text="*принести цукру* is a remainder of **Partitive case**. It is used in Ukrainian for mass-measurable objects (e.g., sugar, wheat, tea) when referring to an **unidentifiable part of available mass**. The Wikipedia article [mentions Russian](https://en.wikipedia.org/wiki/Partitive_case#Russian) (does anyone care to edit it?), but this is exactly the case for Ukrainan as well." CreationDate="2017-07-27T14:00:34.557" UserId="8" />
  <row Id="4088" PostId="2541" Score="0" Text="Ну, стаття непогана. Там також згадується вплив російської:&#xA;_Цілком очевидною є тенденція до активізації знахідного, особливо в наукових, професійно-технічних текстах та в усному мовленні. Відбувається зрушення усталеної норми. При двомовності спілкування на Україні ця тенденція знаходить підтримку в російській мові._ Щодо частковості також є згадка в [Вікі](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA#.D0.97.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D1.8F) – останній пункт." CreationDate="2017-07-27T14:48:12.713" UserId="585" />
  <row Id="4095" PostId="2541" Score="2" Text="The whole thing may also look similar to a/the in English but it seems careless to draw serious paralells here." CreationDate="2017-07-27T18:55:42.847" UserId="1062" />
  <row Id="4090" PostId="2542" Score="0" Text="Чесно кажучи, мені не дуже очевидно, як цей допис відповідає на запитання «Чи існують синоніми (або, можливо, словосполучення), які дозволяють однозначно відрізняти ці продукти?» Це більше схоже на підтвердження тези «так, є складність у доборі правильного слова».  Якщо можна, позначне найголовніше шрифтом абощо." CreationDate="2017-07-27T15:06:33.590" UserId="8" />
  <row Id="4092" PostId="2542" Score="0" Text="як щодо *сільський сир*? Чи може *селянський*." CreationDate="2017-07-27T17:36:00.260" UserId="9" />
  <row Id="4094" PostId="2542" Score="0" Text="@yola, та ж проблема, що й з _домашнім_" CreationDate="2017-07-27T18:40:39.023" UserId="1062" />
  <row Id="4165" PostId="2542" Score="1" Text="Дуже логічно, але як Ви аргументуєте за «кисломолочний»? Хіба деякі інші види сиру не роблять з кислого молока (окрім «тварога»/«творога»)? Якщо просто «за традицією» — так і «домашній сир» можна вважати традиційною назвою такого сиру." CreationDate="2017-08-01T16:43:44.607" UserId="4" />
  <row Id="4166" PostId="2542" Score="0" Text="До речі, в Вікіпедіях рос. «[кисломолочный сыр](//ru.wikipedia.org/wiki/Кисломолочный_сыр)» = англ. «[sour milk cheese](//en.wikipedia.org/wiki/Sour_milk_cheese)» посилаються на дещо інше, ніж укр. «[тваріг](//uk.wikipedia.org/wiki/Домашній_сир)» = рос. «[творог](//ru.wikipedia.org/wiki/Творог)» = англ. «[quark](//en.wikipedia.org/wiki/Quark_(dairy_product))» (хоч, може це і помилка, я на цьому не знаюся)." CreationDate="2017-08-01T16:50:00.013" UserId="4" />
  <row Id="4226" PostId="2542" Score="0" Text="@sasha, гарне зауваження, напевно, в цьому я помиляюсь." CreationDate="2017-08-03T13:19:16.347" UserId="1062" />
  <row Id="4091" PostId="2544" Score="1" Text="Гадаю тут все ж йдеться про Москву як Московщину/Московію, тобто країну/територію." CreationDate="2017-07-27T17:31:27.960" UserId="9" />
  <row Id="4097" PostId="2545" Score="0" Text="Від себе додам, що не уявляю формалізованого процесу визначення того, чи слово існує, чи ні. Зважаючи на потоп інформації, неможливо визначити, скільки разів слово було вжите, всерйоз чи як спроба, і тим більше, зробити це так-сяк оперативно. Слова виникають щодня, і вони справді існують, навіть якщо життєвий цикл їхній складає два дні. Неправильні (хибно утворені чи потрактовані) слова також існують, але не вносяться в словники, аби не заохочувати людей до їх вживання, коли є адекватні відповідники. Все, що треба мовцеві, це трохи мовної гігієни, яка приходить з читанням." CreationDate="2017-07-27T20:00:49.570" UserId="1062" />
  <row Id="4105" PostId="2546" Score="2" Text="Англійською це звучить як *spatial prepositions* можливо українською можна сказати *просторове розташування*" CreationDate="2017-07-29T06:57:11.173" UserId="9" />
  <row Id="4112" PostId="2546" Score="2" Text="@Yola, [preposition](//en.wikipedia.org/wiki/Preposition_and_postposition) — [прийменник](//uk.wikipedia.org/wiki/Прийменник). Просторові прийменники. (Хоча в українській мові такі слова не завжди вважають прийменниками, іноді частину з них в певних випадках вважають прислівниками.)" CreationDate="2017-07-29T15:42:07.547" UserId="4" />
  <row Id="4111" PostId="2547" Score="0" Text="За першу частину відповіді — «плюс». А от до чого тут граматична категорія — не зовсім зрозумів. (Тобто, може, й правильно — але поза моїм розумінням.)" CreationDate="2017-07-29T15:40:32.140" UserId="4" />
  <row Id="4114" PostId="2547" Score="0" Text="Все одно незрозуміло. Що таке граматична категорія, я розумію — ну, там: рід, число, відміна, відмінок, час, доконаність/недоконаність, ступінь порівняння тощо; припустимо, ще якісь категорії, яких у нашій мові немає. Але от категорія просторово-субʼєктних відносин… Ви можете навести приклади таких категорій? От, наприклад, слово «шафа» (щось може лежати і в ній, і на ній, і під нею, і за нею і т.д.) — яка в цього слова категорія просторово-субʼєктних відносин (чи в кожному контексті різна)?" CreationDate="2017-07-29T17:18:51.530" UserId="4" />
  <row Id="4115" PostId="2547" Score="0" Text="@Sasha, це виходить за рамки запитання, тому, напевне, варто оформити це у виді окремого запитання. Але коротко — це досить схоже на ступені порівняння. Так само, як дієслово «повʼязує» два обʼєкти за допомогою дії, так і прийменник повʼязує два обʼєкти через їхнє взаємне розташування. Стаття у Вікіпедії сама по собі доволі розлога, а ще й містить посилання на академічні джерела, підручники тощо." CreationDate="2017-07-29T17:33:28.600" UserId="8" />
  <row Id="4116" PostId="2547" Score="0" Text="Просто не зовсім зрозуміло, що мається на увазі під «визначають граматичну категорію …». Мається на увазі «належать до граматичної категорії …?»." CreationDate="2017-07-29T23:10:00.903" UserId="4" />
  <row Id="4117" PostId="2548" Score="1" Text="Я так розумію, висновок з наведених Вами прикладів має бути не в тому, що «transient resp.»=«перехідний процес», «impulse resp.»=«імпульсна перехідна функція», «phase resp.»=«ФЧХ» — а в тому, що одне й те саме явище можна розглядати з різних боків (в стилі притчі «Слона і сліпці»; вони просто пов'язують близькі за змістом статті в різних мовах, навіть якщо вони виносять в назву різні речі; хоча після введення wikidata такого вже не мало б бути, але, як бачимо, все ще трапляється). Ті ж E2U перекладають «transient response» в т.ч. як «перехідний відгук», а «ФЧХ» як «phase resp. characteristic»." CreationDate="2017-07-30T12:30:38.343" UserId="4" />
  <row Id="4118" PostId="2548" Score="0" Text="Як перекласти — поки що, на жаль, не знаю." CreationDate="2017-07-30T12:34:47.947" UserId="4" />
  <row Id="4119" PostId="2548" Score="0" Text="my wild guess: експоненціальна формула відгуку? (тобто у даному контексті я використав би &quot;відгук&quot; замість &quot;відповідь&quot;)" CreationDate="2017-07-30T13:21:01.390" UserId="1080" />
  <row Id="4120" PostId="2548" Score="0" Text="@RomanAnanyev якщо б ви могли підкріпити варіант саме відгуку, то це було б варто відповіді ;)" CreationDate="2017-07-30T13:29:07.043" UserId="9" />
  <row Id="4121" PostId="2548" Score="0" Text="Мені здається, що _харастеристика_ включає _відгук_ плюс воно ще більш технічне. Але арґументувати ніяк не можу." CreationDate="2017-07-30T13:38:27.877" UserId="585" />
  <row Id="4122" PostId="2548" Score="0" Text="@Follower гадаю, що краще використовувати слова, які точніше описують феномен. Тобто, *вужче* слово краще ніж *ширше*." CreationDate="2017-07-30T13:59:56.327" UserId="9" />
  <row Id="4134" PostId="2548" Score="0" Text="@RomanAnanyev, я б сказав радше «формула експоненціального відгуку»." CreationDate="2017-07-31T00:00:26.880" UserId="4" />
  <row Id="4135" PostId="2548" Score="0" Text="[361-764-1-SM.pdf](http://openedu.rea.ru/jour/article/download/361/306): англ. «to obtain applied results, *exponential response function* was applied» → рос. «для получения прикладных результатов применена *экспоненциальная функция отклика*» — росіяни застосували відповідник нашого «відгук» (рос. «отклик»)." CreationDate="2017-07-31T00:07:22.430" UserId="4" />
  <row Id="4136" PostId="2548" Score="1" Text="[34023926.pdf](http://www.iaea.org/inis/collection/NCLCollectionStore/_Public/34/023/34023926.pdf): рос. «статистика радиационно-индуцированных эффектов в клетках эукариот хорошо описывается статистикой дважды случайных пуассоновских процессов, управляемых *экспоненциальной функцией отклика*» — а це наші російськомовні співвітчизники." CreationDate="2017-07-31T00:11:25.910" UserId="4" />
  <row Id="4137" PostId="2548" Score="1" Text="Про порядок слів, значить, я був неправий (а Roman Ananyev правий). Якщо Ви перекладаєте Вікіпедію, то я б залишив «формула» (а не «функція»). Хоча я не впевнений, що в наведених випадках мова про те саме." CreationDate="2017-07-31T00:17:52.477" UserId="4" />
  <row Id="4310" PostId="2548" Score="1" Text="@Sasha цього разу перекладаю [на блог](https://maiachia.blogspot.com/2017/07/blog-post.html)" CreationDate="2017-08-11T15:41:06.710" UserId="9" />
  <row Id="4124" PostId="2549" Score="1" Text="Я думаю, Оксану Губренко більше цікавило якесь загальне правило/загальна теорія з приводу цих назв. Але дякую за конкретну відповідь — комусь (хто зайде в це запитання, шукаючи правопис конкретних назв) воно явно допоможе." CreationDate="2017-07-30T18:24:01.530" UserId="4" />
  <row Id="4128" PostId="2549" Score="1" Text="@Sasha, дякую за точний коментар. Автору відповіді, Follower, вітм, теж спасибі!" CreationDate="2017-07-30T20:53:22.020" UserId="435" />
  <row Id="4144" PostId="2550" Score="0" Text="а питання можна *задавати*?" CreationDate="2017-07-31T15:51:09.003" UserId="9" />
  <row Id="4148" PostId="2550" Score="0" Text="СУМ мовляє що так, погляньте на посилання питання(1) й задай(1). А [OCorrector](http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8-%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8/) такого не рекомендує. Але тут „задавати питання“ близьке до „задавати проблеми“ чи „незручність“, а не кальковане „задавати запитання“. СУМ цього пітверджує, щоправда наполовину — там все-таки є „запитання“ в дужках." CreationDate="2017-07-31T17:57:38.850" UserId="585" />
  <row Id="4150" PostId="2550" Score="1" Text="із СУМом варто бути дуже обережно" CreationDate="2017-08-01T06:10:42.743" UserId="9" />
  <row Id="4160" PostId="2550" Score="1" Text="Знаю. Але порівняння _питання_ з _проблемою_ чи вирішення цього й те, що _задавати_ більше має негативний окрас, є всюди." CreationDate="2017-08-01T11:15:24.997" UserId="585" />
  <row Id="4138" PostId="2551" Score="0" Text="А поясніть, чому не підходить *«підписуватися (на джерело)»*? Якщо бентежить те, що воно схоже на дієслово «ставити підпис», то можна просто використовувати *«виписувати (джерело)»*, чи є інші причини?" CreationDate="2017-07-31T02:45:31.037" UserId="8" />
  <row Id="4142" PostId="2551" Score="3" Text="Професор Пономарів, мабуть, теж читає SE, адже у сьогоднішньому [блозі](http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-40718117) висловлює свій варіант (хоч вам (як і мені) він і не до вподоби): &quot;-...читач запитує, як називати користувачів, що підписалися на сторінку в соцмережі. - Таких користувачів можна називати *передплатниками*&quot;." CreationDate="2017-07-31T13:48:46.977" UserId="435" />
  <row Id="4143" PostId="2551" Score="1" Text="[Доповню.](http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-39076821) **Львівʼянин Андрій Горбунов пише: Борис Антоненко-Давидович стверджує, що правильно не підписка, а передплата. Але як же це слово можна застосовувати тепер, коли маємо інтернет та инші засоби?** Антоненко-Давидович має цілковиту рацію. Це був видатний борець за культуру української мови. Слово передплата набуло нового значення, і не треба вигадувати якихось нових слів. Нам треба вчитися в греків, чехів та инших народів, які навіть для слова компʼютер використовують свої лексеми, надаючи їм нового значення." CreationDate="2017-07-31T14:40:59.137" UserId="585" />
  <row Id="4275" PostId="2551" Score="0" Text="Бачу, що конструктивної ідеї поки що нема. Будемо жити ) з часом з'явиться." CreationDate="2017-08-05T22:06:11.147" UserId="538" />
  <row Id="8529" PostId="2551" Score="3" Text="&quot;не треба вигадувати якихось нових слів&quot; - вражаюче! життя змінюється, а нових слів нам не треба, отакої" CreationDate="2019-02-13T11:05:20.240" UserId="1455" />
  <row Id="11162" PostId="2551" Score="0" Text="Див. також: [«Як перекласти слово „подписчик“»](/q/5121)." CreationDate="2021-01-31T08:48:22.947" UserId="4" />
  <row Id="4276" PostId="2552" Score="0" Text="Моє питання стосується саме &quot;подписки&quot;. Що на людину з її новинами, що на новини від ресурсу." CreationDate="2017-08-05T22:07:35.153" UserId="538" />
  <row Id="4145" PostId="2554" Score="1" Text="В українській мові немає прислівника «закордон». Лише (розмовний) іменник. В тому-то й справа." CreationDate="2017-07-31T16:04:47.340" UserId="4" />
  <row Id="4146" PostId="2554" Score="3" Text="Автори «Мова. ДНК нації» підтримують мою позицію. Можу надати посилання на їхні коментарі в Facebook. Довести свою позицію Ви можете лише одним чином — продемонструвавши (хоча б один) словник, що відмічає «закордон(ом)» як прислівник." CreationDate="2017-07-31T16:07:40.597" UserId="4" />
  <row Id="4147" PostId="2554" Score="0" Text="Тобто, якщо постфактум інтерпретувати вже написане кимось «я поїду закордон», то інакше, ніж, що «закордон» — прислівник, інтерпретувати не вийде. Але річ у тім, що наразі нормами не дозволено так писати (лише «я поїду за кордон»). Може, колись норми послаблять." CreationDate="2017-07-31T16:10:46.327" UserId="4" />
  <row Id="4151" PostId="2554" Score="0" Text="Я б особисто на місці украдачів словників / мовознавців додав би прислівники «закордон» і «закордоном» (адже, як на мене, вони справді звучать і сприймаються, як цілі слова) — але вони пішли шляхом редукціонізму (якщо комбінація прийменника «за» з іменником «кордон» і розмовний іменник «закордон» покривають всі сенси — то нема сенсу додавати ще й прислівники «закордон» і «закордоном»)." CreationDate="2017-08-01T07:26:19.543" UserId="4" />
  <row Id="4152" PostId="2554" Score="0" Text="Я вірю, що зараз такого прислівника в українських словниках немає, але жоден словник ні не випереджає, ні навіть не встигає за живою мовою. Ну а мова писана не є тотожною мові розмовній. В українській мові є постфікс &quot;ся&quot;, який ми записуємо вкінці слова, в західних діалектах він може стояти окремо перед словом, в інших західних слов'ян  &quot;ся&quot; може писатися завжди окремо. Різниця лиш в традиції написання, яка не є мовою сама по собі. Порівняйте &quot;у горі накопичуються вулканічні гази&quot; і &quot;у_горі летить літак&quot;. Значення не зміниться від того, як писати." CreationDate="2017-08-01T07:36:09.800" UserId="1024" />
  <row Id="4153" PostId="2554" Score="0" Text="Хочу також додати, що це просто писемна невизначеність. Якщо подивитися, що таке іменник, то серед різних визначень можна буде знайти і питання, на які іменник відповідає - хто?/що?, кого?/чого?..... всі ми їх знаємо. Ніде не написано, що іменник може відповідати на питання де? і куди? І ось тут виникає протиріччя в писемній традиції:  сісти куди? - за стіл(окремо); прийти куди? - додому (разом). Мовознавці десь напартачили.... і то серйозно." CreationDate="2017-08-01T07:45:41.667" UserId="1024" />
  <row Id="4154" PostId="2554" Score="0" Text="«У горі» й «угорі» — тут якраз, по-моєму, значення кардинально змінюється. А от кардинальної різниці між «за кордон» і «закордон (прислівник — якби такий існував)» не бачу. Хоча можна припустити, що «за кордон» означає фізичний перетин кордону (навіть на 3 см), а «закордон» — поринання в країни, інші за духом («Білорусь, Росія, Молдова — який же то закордон, то такий самий пост-СРСР, як і в нас; а от Великобританія чи США…»)." CreationDate="2017-08-01T07:47:16.467" UserId="4" />
  <row Id="4155" PostId="2554" Score="0" Text="Іменник з прийменником (чи просто в іншому відмідку, ніж називний) цілком може відповідати на питання «де?», «куди?», «звідки?», «коли?» і т.д. (виконуючи роль обставини). Ви ж не кажете, що «в Україну» слід писати разом (хоча воно відповідає на питання «куди?»). А от «додому» — добрий приклад того, як широковживані прийменник з іменником можуть поступово переходити в прислівник навіть без радикальної зміни значення — може, колись таке станеться і з «за кордон(ом)» (чи вже сталося, але просто наші «вчені мужі» не визнають)." CreationDate="2017-08-01T07:54:13.423" UserId="4" />
  <row Id="4156" PostId="2554" Score="0" Text="Я маю на увазі що не залежно від того, як ми пишемо &quot;у/горі&quot; ми  розуміємо, що в першому випадку мова йде про гору, а у другому словосполучення є заміною прислівника &quot;високо&quot;. (мабуть зрозуміліше було б замість &quot;значення не зміниться...&quot; написати &quot;не має значення&quot;)." CreationDate="2017-08-01T07:56:21.310" UserId="1024" />
  <row Id="4157" PostId="2554" Score="0" Text="Система пропонує переходити в чат... Думаю можна завершувати дискусію, адже ми в основному сходимося у думці. Єдине вверху ви пропонували дати посилання на авторів &quot;ДНК нації&quot;, було б цікаво подивитися." CreationDate="2017-08-01T08:00:15.830" UserId="1024" />
  <row Id="4158" PostId="2554" Score="0" Text="Так, можна завершувати. Єдине що — хотів сказати, що автоматично зрозуміло, що таке «в( )горі» («високо над нами» чи «всередині якоїсь гори») лише в певних контекстах; в НФ романі, де всередині спорожнених гір облаштовані секретні аеродроми, це вже неоднозначність. Вибаче, на жаль, посилання на коментарі надати не зможу; здається, ту дискусію видалили (це був доволі провокативний адміністратора «И так поймут» з одруком, під яким зав'язалася дискусія про правопис «за( )кордон», в якому з'явилась людина, що представилася як одна із засновників «Мова. ДНК нації» і підтримала мою позицію)." CreationDate="2017-08-01T08:17:36.563" UserId="4" />
  <row Id="4149" PostId="2555" Score="0" Text="О, оце добре! Тепер я знаю як літературно перекласти *subscribe*. Бо раніше мені (мабуть, як і авторці) теж в голову йшло переважно ***під**писатися* («я підписався на новини», «мережа сама підписала мене на новини») — але із ***за**писати(ся)* значно логічніше." CreationDate="2017-07-31T20:13:26.297" UserId="4" />
  <row Id="4279" PostId="2555" Score="0" Text="&quot;Записатися на розсилку&quot; звучить незграбно, якийсь неживий конструкт. Але це хоча б не суржик." CreationDate="2017-08-05T22:54:45.870" UserId="538" />
  <row Id="8521" PostId="2555" Score="0" Text="Справді, звучить дешчо незграбно, бо за прикладами мусить бути не _на_, а _до_." CreationDate="2019-02-12T10:18:29.387" UserId="585" />
  <row Id="8535" PostId="2555" Score="1" Text="Є суттєвий недолік - немає однокорінного іменника. Я записався до вас у друзі, т.т. я - ваш &quot;**записник**&quot; :)" CreationDate="2019-02-18T22:24:08.840" UserId="1188" />
  <row Id="8536" PostId="2555" Score="0" Text="@finesoul Чому нема? Ьа вже розгльанув в питаньі [Як перекласти слово “подписчик”](/a/5128/585). Коротко: _писар_ — _записар_. Можна також _записець_ — _писець_." CreationDate="2019-02-19T06:21:21.437" UserId="585" />
  <row Id="4168" PostId="2558" Score="1" Text="Думаю калькувати не потрібно. При перекладі потрібно дивитися не на слова окремо, а на ціле речення. Відповідно традиції української мови в цьому реченні бажано використати слово &quot;надайте&quot;." CreationDate="2017-08-01T17:04:46.463" UserId="1024" />
  <row Id="4164" PostId="2559" Score="4" Text="Була дискусія в кількох інших гілках.... Слово починає існувати в той момент, коли його вжили, а не тоді, коли якісь люди в Києві вирішили додати слово до словника. Але якщо дивитися по аналогії, то вжите слово мало б мати трохи інше значення. Вагомий - &quot;має вагу постійно&quot;, а не &quot;повинен мати вагу&quot;, знайомий - &quot;кого знають&quot;, а не &quot;повинні знати&quot;. Шукомий - (по відчуттях і аналогії) це той, кого/що постійно шукають. Тобто можливо любов у значенні &quot;другої половинки&quot; може бути шукомою, &quot;золото Полуботка&quot; може бути шукомим... Потрібне ціле речення, щоб зрозуміти в якому значенні слово вжилося." CreationDate="2017-08-01T16:41:56.240" UserId="1024" />
  <row Id="4167" PostId="2559" Score="0" Text="Можливо по цій темі потрібно шукати словотворення прикметників за допомогою суфікса -ом. Здається колись бачив, але тепер натрапляю тільки на прислівниковий суфікс -ом, який в давнину був закінченням (тишкОМ, гуртОМ...)" CreationDate="2017-08-01T16:59:45.083" UserId="1024" />
  <row Id="4169" PostId="2559" Score="1" Text="Оу! Згадав де бачив! Це було в розділі не про прикметники, а про дієприкметники. Як відомо традиційна україністика не визнає дієприкметників теперішнього часу, але ті форми, які зараз існують, вважаються не дієприкметниками, а віддієслівними прикметниками, що позначають не дію, а ПОСТІЙНУ ознаку. Отже шукомий - той кого постійно шукають і слово цілком відповідає нормам української мови. (якщо хто найде потрібне посилання, можна оформити як відповідь.)" CreationDate="2017-08-01T17:43:38.593" UserId="1024" />
  <row Id="4171" PostId="2559" Score="2" Text="@ЮрійГладьо Можете взяти тут http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/diyeprykmetnyky&#xA;&#xA;&quot;...зрідка трапляються віддієслівні прикметники з суфіксами -им- (невгасима любов), -ом- (невідомий чоловік), що також утратили ознаки дії й набули постійної якості.&quot;&#xA;&#xA;і оформити як відповідь.&#xA;&#xA;Від мене буде +1. :)" CreationDate="2017-08-01T18:55:37.767" UserId="49" />
  <row Id="4299" PostId="2559" Score="0" Text="@ЮрійГладьо, контекст був *шукоме значення (Excel)*. І якщо оформите відповідь, як радить Kyrylo Yatsenko, від мене, без сумніву, теж +1 :)" CreationDate="2017-08-08T08:27:39.930" UserId="435" />
  <row Id="4691" PostId="2559" Score="1" Text="Надто скидається на кальку з рос. «искомый». Попри існування тут гурту прихильників суфіксу -ом, це не найтиповіший словотвірний засіб української мови." CreationDate="2017-10-02T17:34:26.250" UserId="1156" />
  <row Id="4172" PostId="2561" Score="0" Text="Ваша аргументація здається мені логічною. Та чи не означає в такому випадку (другий абзац відповіді), що покладення на суб'єкта дії зобов'язання *забезпечити безпеку* (чи то нормативним документом, що, як я зазначила в запитанні, більш розповсюджене, аніж *гарантувати безпеку*, чи то на підставі договірних відносин), не призводить до відповідальності за невиконання такого зобов'язання?" CreationDate="2017-08-01T19:19:20.640" UserId="435" />
  <row Id="4173" PostId="2561" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, чи призводить покладання на когось зобов'язання забезпечити безпеку до його відповідальності за не(повне )забезпечення безпеки? Насправді, необов'язково; точніше, формально — обов'язково, але відповідальність може бути різною (кожен нормативно-правовий акт визначає покарання за невиконання, але воно може бути мізерним; якщо штраф за незабезпечення безпеки становить 15 грн, то це якось не тягне на гарантування безпеки, хоча забов'язання формально наклали). По-друге, я би в будь-якому разі називав це «наклали забов'язання забезпечити…», а не «… гарантувати …» — бо «наклали" CreationDate="2017-08-01T19:38:54.013" UserId="4" />
  <row Id="4175" PostId="2561" Score="0" Text="зобов'язання гарантувати …» — це як «наклали зобов'язання обіцяти …» (замість «наклали зобов'язання робити …»; «я гарантую» — це фактично «я обіцяю»). В певних випадках, це, може, має сенс (замість прямо зобов'язати щось зробити —  зобов'язати укласти контракт чи ще якимось чином зобов'язати взяти наступне зобов'язання; типу, як замість конкретного бажання наказати Джинну виконати ще одне бажання) — але на практиці частіше наказують прямо щось робити, а не наказують брати ще одне зобов'язання." CreationDate="2017-08-01T19:49:09.007" UserId="4" />
  <row Id="4176" PostId="2561" Score="0" Text="Я говорю не про де-факто, а про де-юре. Як зазначено вище, в нормативних документах майже не зустрічається *гарантувати безпеку*, на відміну від *забезпечити безпеку*, а це все ж означає, що є й відповідальність за невиконання (принаймні, де-юре). Те ж саме стосується договірних стосунків. Є зобов'язання, має бути відповідальність за його невиконання. Не в тому річ. А в тому, що якщо ми стверджуємо, що сам вираз *забезпечити безпеку* з лінгвістичного погляду не такий зобов'язальний з точки зору відповідальності, то очевидна невідповідність між семантикою і юридичним застосуванням." CreationDate="2017-08-01T19:52:39.483" UserId="435" />
  <row Id="4177" PostId="2561" Score="0" Text="«Я гарантую» — це «я беру зобов'язання». «Наклали на Петра зобов'язання *гарантувати щось*» — це «наклали на Петра зобов'язання *взяти на себе зобов'язання про щось*». Простіше вже накласти на Петра зобов'язання зробити щось (забезпечити безпеку абощо), а не накладати на нього зобов'язання взяти інше зобов'язання (хоча таке теж іноді трапляється)." CreationDate="2017-08-01T19:54:15.747" UserId="4" />
  <row Id="4178" PostId="2561" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, тобто якби закон казав «Петро має гарантувати …» — це була би, на мою думку, тавтологія вже чисто логічна, а не орфоепічна. Це б означало «Петро має взяти на себе зобов'язання …». Зазвичай так не роблять, зазвичай наказують прямо *щось робити* (і це автоматично означає накладання зобов'язання це робити), а не наказують *взяти зобов'язання щось робити*." CreationDate="2017-08-01T20:03:52.820" UserId="4" />
  <row Id="4179" PostId="2561" Score="0" Text="Тоді проблема в логіці з точки зору відповідальності. Бо, зважаючи на другий абзац відповіді, відповідальність там, де гарантія. Або я щось не до кінця зрозуміла." CreationDate="2017-08-01T20:11:40.557" UserId="435" />
  <row Id="4180" PostId="2561" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, мабуть, я занадто складно це закрутив. І ще один аспект в голову прийшов («наказати гарантувати» закон може високопосадовцю чи іншій поважній особі, президенту наприклад; це якось вносить конотацію меншої інструктивності, більшої свободи волі, мовляв, він сам зрозуміє як найкраще). Спробую це потім переформулювати." CreationDate="2017-08-01T20:15:30.040" UserId="4" />
  <row Id="4181" PostId="2561" Score="0" Text="Гаразд, чекатиму. Дякую!" CreationDate="2017-08-01T20:18:42.833" UserId="435" />
  <row Id="4182" PostId="2561" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, спробую шматочок зараз. «Відповідальність там, де гарантія» — не зовсім, «пряма констатація відповідальності там, де гарантія». Але пряма констатація відповідальності не є необхідною і є навіть зайвою для накладання відповідальності. Ось дивіться: я можу написати в законі «Оксана має сплатити податок, інакше їй покарання» (це автоматично накладе на Вас відповідальність) — а можу написати в законі «Оксана має *взяти на себе відповідальність* сплатити податок» (навіщо так складно?). 1-е — це аналог «має забезпечити», 2-е — це аналог «має гарантувати»." CreationDate="2017-08-01T20:26:22.593" UserId="4" />
  <row Id="4183" PostId="2561" Score="0" Text="Якщо в законі написано «Петро має забезпечувати» — то з цього автоматично випливає, що Петро гарантує. Але в законі здебільшого немає сенсу писали «Петро має гарантувати» (бо це вже буде… другий рівень вкладеності?.. не знаю, чи зрозуміло так)." CreationDate="2017-08-01T20:29:29.993" UserId="4" />
  <row Id="4205" PostId="2561" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/63220/discussion-between-oksana-gubrenko-and-sasha)." CreationDate="2017-08-02T13:25:52.170" UserId="435" />
  <row Id="4161" PostId="2562" Score="4" Text="Шукаючи в E2U «[in detail](http://e2u.org.ua/s?w=in+detail&amp;highlight=on)», окрім очевидно невлучних («всебічно» і «докладно»), натрапив на «нароздріб». Хоча «перемога/поразка нароздріб» навряд є самозрозумілим словосполученням, але якщо з поясненнями (наприклад, якщо Ви маєте можливість самі визначати терміни на початку роботи і потім використовувати їх), то, тоже, підійде." CreationDate="2017-08-01T16:19:03.363" UserId="4" />
  <row Id="4162" PostId="2562" Score="0" Text="А сербохорватська Вікіпедія використовує «[počesni poraz](//sh.wikipedia.org/wiki/Počesni_poraz)», що, на мою думку, означає «[почастинна](//www.google.com/search?q=почастинний&amp;tbm=bks) поразка» (а не «почесна»)." CreationDate="2017-08-01T16:25:32.243" UserId="4" />
  <row Id="4163" PostId="2562" Score="0" Text="А росіяни [використовують](http://translate.academic.ru/defeat/en/ru/) «разгром по частям» («розгром по частинах»?)." CreationDate="2017-08-01T16:27:49.627" UserId="4" />
  <row Id="4170" PostId="2562" Score="3" Text="@Sasha дуже дякую, візьму &quot;нароздріб&quot;. Це, зрештою, художня література :) Просто контекст там &quot;для цього є окремий військовий термін defeated in detail&quot;, тому хотілося усталеного терміну... На спроби перекладати з інших мов завжди реагую негативно (можливо навіть неадекватно) :) Але ну чесно, доки ви на інші не дивилися, був чудовий переклад &quot;поразка/перемога нароздріб&quot;, а потім пішли кальки з різних мов... Це моя особиста думка :) Можливо хтось все ж таки знайде щось у якихось друкованих виданнях, але доки цього не станеться, перекладатиму всюди &quot;нароздріб&quot;. Ще раз дякую." CreationDate="2017-08-01T18:44:30.593" UserId="49" />
  <row Id="4184" PostId="2562" Score="4" Text="Як щодо „Знищення нароздріб“?" CreationDate="2017-08-01T21:45:28.487" UserId="585" />
  <row Id="4192" PostId="2562" Score="1" Text="@Follower, Ну от, тепер думати доведеться :) Ваш варіант теж подобається, наразі найбільше, але я ще поміркую..." CreationDate="2017-08-02T09:24:15.303" UserId="49" />
  <row Id="4216" PostId="2562" Score="0" Text="Можливо це щось на кшталт рос. &quot;Разделяй и властвуй&quot;?" CreationDate="2017-08-02T20:34:55.297" UserId="205" />
  <row Id="4473" PostId="2562" Score="0" Text="У методиках ефективного ведення бізнесу є вираз *«зʼїсти слона можна лише по частинах»*. Якщо контекст дозволяє, невеличка влучна метафора може стати у нагоді." CreationDate="2017-08-28T07:36:07.593" UserId="8" />
  <row Id="4199" PostId="2567" Score="0" Text="але усталитись має одне слово, хіба ні? Яке?" CreationDate="2017-08-02T12:47:48.660" UserId="9" />
  <row Id="4203" PostId="2567" Score="3" Text="Мабуть не скоро усталиться. Хоча, на мою думку, „вичавлювати сік“  найпитоміший варіант. Може варто трохи коротше - сокочавка." CreationDate="2017-08-02T13:04:00.810" UserId="299" />
  <row Id="4209" PostId="2569" Score="1" Text="I can only say from experience that they're similar. I can understand most of Ukrainian TV shows like Ukraine's Got Talent just from knowing Russian. Part of this is that when the words differ, they tend to differ consistently. Of course, I can't speak Ukrainian, just understand it. (only one person's experience, so I'd say not worth an answer)" CreationDate="2017-08-02T16:45:00.957" UserId="1087" />
  <row Id="4260" PostId="2569" Score="4" Text="lol, @Jeutnarg, Ukraine's Got Talent is bilingual TV show... you can go to any rural area (especially on Ukraine's west) to know that your Russian knowledge is useless" CreationDate="2017-08-04T16:33:52.407" UserId="1080" />
  <row Id="4261" PostId="2569" Score="2" Text="@RomanAnanyev I can tell the difference between Ukrainian and Russian, and I was referring to the parts of that show which are in Ukrainian. And yes, it would be harder to understand Ukrainian in a village, but also in any situation where I didn't know the topic of conversation." CreationDate="2017-08-04T16:56:17.067" UserId="1087" />
  <row Id="4267" PostId="2569" Score="0" Text="@Jeutnarg Vocabulary of Ukraine's Got Talent is quite limited." CreationDate="2017-08-05T08:18:06.797" UserId="9" />
  <row Id="4269" PostId="2569" Score="1" Text="@Yola, sure. Still, Jeutnarg's impression is quite interesting (for me). I got different responses from native Russian speakers about whether they could understand Ukrainian (&quot;mostly yes&quot;, &quot;it depends&quot; and &quot;mostly no&quot;) — probably it depends on person's background and speech context. If Jeutnarg is not a native Russian speaker, but learned Russian (and can understand specific Russian-Ukrainian bilingual TV-show just from knowing Russian) — it's quite intriguing." CreationDate="2017-08-05T11:55:53.593" UserId="4" />
  <row Id="4321" PostId="2569" Score="1" Text="A Ukrainian told me, you could start at the eastern border with Russia, and head west in Ukraine towards Poland. Residents from each village could speak to residents from the next village without issue, but the first village couldn't talk to the last, without a translator..." CreationDate="2017-08-02T20:21:43.617" UserId="1089" />
  <row Id="4214" PostId="2570" Score="1" Text="So, if we drew 100 random words, 38 wiould have different roots? Are *сберегательньій* and *ощадний* considered different? What about words like *комп'ютер*, *топологія*, did they participate in the reseach?" CreationDate="2017-08-02T18:09:42.933" UserId="9" />
  <row Id="4224" PostId="2570" Score="0" Text="We actually don't use diacritics in transliteration :) So the surname would be written Tyshchenko instead" CreationDate="2017-08-03T08:36:06.637" UserId="802" />
  <row Id="4225" PostId="2570" Score="0" Text="This talk section on Wikipedia might also be of some help: [Talk:Mutual intelligibility#Russian, Ukrainian and Belarusian](https://en.wikipedia.org/wiki/Talk:Mutual_intelligibility#Russian.2C_Ukrainian_and_Belarusian)." CreationDate="2017-08-03T13:13:37.257" UserId="1062" />
  <row Id="4305" PostId="2570" Score="1" Text="@Follower Very interesting! Just to make it complete, I'd also add the link to the site where this diagram was initially presented: https://alternativetransport.wordpress.com/2015/05/04/how-much-does-language-change-when-it-travels/ . One may also found interesting the post where diagram author rebut criticism over Tyscchenko's methodology: https://alternativetransport.wordpress.com/2017/03/08/lexical-distance-a-hoax/" CreationDate="2017-08-09T20:24:39.977" UserId="311" />
  <row Id="4306" PostId="2570" Score="0" Text="@Yola As [pointed by the author of the diagram](https://alternativetransport.wordpress.com/2017/03/08/lexical-distance-a-hoax/) presented by Follower: `It compares written language … It has nothing to do with grammar, syntax, rhythm or other important features that are important for intelligibility`. Thus I would assume that _сберегательньій_ and _ощадний_ would be considered quite different." CreationDate="2017-08-09T20:28:58.787" UserId="311" />
  <row Id="4373" PostId="2570" Score="1" Text="@Scadge there're different ways to transliterate words. I suppose that Follower just uses the most convenient one. Regardless the official rules." CreationDate="2017-08-19T08:55:16.970" UserId="240" />
  <row Id="4221" PostId="2572" Score="0" Text="а хіба в українській мові є слово `задаси` ?" CreationDate="2017-08-03T06:28:07.597" UserId="1083" />
  <row Id="4223" PostId="2572" Score="0" Text="@Swartex, є: [орфографічний словник УМІФ](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=задати) (офіційний вхід [тут](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/)), [тлумачний словник СУМ-20](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=28890&amp;page=958)." CreationDate="2017-08-03T08:21:20.180" UserId="4" />
  <row Id="4344" PostId="2572" Score="2" Text="Пропоную ще такий варінат (із власного повсякденного вжитку): `Виникнуть питання – звертайся`." CreationDate="2017-08-17T08:03:01.993" UserId="334" />
  <row Id="4228" PostId="2574" Score="2" Text="Залежить від типу видання. Бо у підручнику англійської мови природно давати фрагменти тексту, цитати, або учбові тексти форматовані за англійськими правилами, бо люди вивчають мову (і культуру) і готові до такої зустрічі. Щодо художніх текстів українською, то тут, як на мене, перенесення іншомовних правил недоречне. Наприклад у німецьких текстах лапки використовуються »в інший бік«, і пересічному читачеві буде не зрозуміло, чому у частини цитат лапки «правильні», а у іншої »переплутані«." CreationDate="2017-08-04T06:38:50.887" UserId="69" />
  <row Id="4241" PostId="2574" Score="1" Text="Лапки у різних мовах: https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%BF%D0%BA%D0%B8 (корисно щоб уявити що може бути, зверніть увагу на фінську мову)." CreationDate="2017-08-04T13:26:16.550" UserId="69" />
  <row Id="4265" PostId="2574" Score="0" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/questions/568/" CreationDate="2017-08-05T00:01:08.680" UserId="8" />
  <row Id="4230" PostId="2575" Score="0" Text="не можу знайти де у цитаті написано, що для іншомовного тексту слід користуватись українською пунктуацією" CreationDate="2017-08-04T08:21:46.113" UserId="9" />
  <row Id="4232" PostId="2575" Score="0" Text="Зрозуміло, тобто написане дійсне для цитат будь-якою мовою. Дякую." CreationDate="2017-08-04T09:10:38.527" UserId="9" />
  <row Id="4233" PostId="2575" Score="0" Text="Щодо першої частини — згоден (справді, в українському тексті має бути українська пунктуація і типографіка — в правописі нічого не сказано про те, що іншомовні цитати наводяться якось по-іншому (окрім, хіба що, особливих випадків, на зразок наведеного Artemix'ом [прикладу про підручник іноземної мови](//ukrainian.stackexchange.com/q/2574#comment4228_2574)))." CreationDate="2017-08-04T12:09:02.757" UserId="4" />
  <row Id="4235" PostId="2575" Score="0" Text="А от щодо «у цитаті не можна нічого змінювати, навіть розділових знаків» — по-моєму, Ви неправильне це сприйняли (чи принаймні навели так, що в читача може створитися неправильна інтерпретація). По-перше, ця фраза просто не відповідає дійсності — є різні способи цитування; наприклад, якщо в оригіналі помилка або малозрозумілі моменти, цитувальник може виправити/пояснити їх з використанням квадратних дужок («з криком і лайкою хапали [безпритульні] в кухаря судки з котлетами») — а може залишити все як є, сказавши щось типу «орфографія оригіналу збережена» або [sic](//uk.wikipedia.org/wiki/Sic)." CreationDate="2017-08-04T12:20:10.090" UserId="4" />
  <row Id="4254" PostId="2575" Score="0" Text="@Sasha, Follower - уникайте дискусій у коментарях. Дякую. Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/63331/discussion-on-answer-by-follower---)." CreationDate="2017-08-04T14:32:22.663" UserId="69" />
  <row Id="4255" PostId="2575" Score="0" Text="У довіднику Мільчина (1972 р.) описано що можна змінювати в цитатах, багато цікавих прикладів (наприклад виправлення дореформеної орфографії): http://genling.ru/books/item/f00/s00/z0000026/st055.shtml Нажаль про іноземні фрагменти в цьому виданні не написано (з тих пір вже вийшло декілька видань)." CreationDate="2017-08-04T14:39:10.063" UserId="69" />
  <row Id="4257" PostId="2577" Score="2" Text="те саме із *заживо*" CreationDate="2017-08-04T15:19:20.733" UserId="9" />
  <row Id="4258" PostId="2577" Score="0" Text="Хм, цікаво, я тільки зараз дізнався, що «замертво» означає «наче мертвий». Я до цього думав, що «замертво» буквально означає «мертвим». Тобто якщо герой «впав замертво» — він ще, виходить, може піднятися? (І впасти замертво можна, виходить, від дрібної причини — а не від летальної?)" CreationDate="2017-08-04T15:31:17.143" UserId="4" />
  <row Id="4262" PostId="2577" Score="1" Text="Знайшов [ще цікавий словник](//books.google.com/books?id=aeBHAQAAMAAJ&amp;q=замертво)." CreationDate="2017-08-04T18:19:57.763" UserId="4" />
  <row Id="4270" PostId="2577" Score="2" Text="@Sasha, [Вікіпедія](https://uk.wikipedia.org/wiki/Кліффорд_Сімак) пропонує такий варіант перекладу повісті Кліффорда Сімака (Саймака) &quot;Drop Dead&quot;  - *&quot;Впасти мертвим&quot;* (рос. - &quot;Упасть замертво&quot;) ." CreationDate="2017-08-05T14:54:28.427" UserId="435" />
  <row Id="4273" PostId="2577" Score="0" Text="Так, російське &quot;замертво&quot; - це не &quot;мертвим&quot;, а &quot;наче мертвим&quot;, власне, це застаріле стилізоване &quot;знепритомніти&quot;." CreationDate="2017-08-05T22:04:19.393" UserId="538" />
  <row Id="4284" PostId="2577" Score="2" Text="@Follower, мені здається, що *впасти мертвим* має це саме переносне значення - *як мертвий*, а не буквально *мертвий*. Дуже часто можна почути &quot;*Я мертва(ий)*&quot;, (від втоми, від спеки тощо)." CreationDate="2017-08-06T09:56:22.393" UserId="435" />
  <row Id="4316" PostId="2577" Score="1" Text="@OlenaLisovs'ka, згідно з [російською Wiktionary](//ru.wiktionary.org/wiki/замертво#.D0.97.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D0.B5) (і наведеною цитатою Лермонтова), воно може позначати і «мертвим», і «наче мертвим». Причому вони вважають «мертвим» основним, а «наче мертвим» — переносним. Хоча, може, це й неправда (Wiktionary може редагувати кожен)." CreationDate="2017-08-12T23:42:33.303" UserId="4" />
  <row Id="4293" PostId="2579" Score="3" Text="Я б сказала *(в) акурат вчасно*. СУМ: [*акурат*](http://sum.in.ua/s/akurat), Wiki: [*акурат*](http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%90%D0%BA%D1%83%D1%80%D0%B0%D1%82). Утім, не бачу проблем ні з *саме*, ні з *якраз*." CreationDate="2017-08-07T08:48:51.050" UserId="435" />
  <row Id="4294" PostId="2579" Score="3" Text="Не знаю, який у Вас контекст. Он та ж Вікпедія пропонує варіант «[на льоту](//uk.wikipedia.org/wiki/JIT-компіляція)»." CreationDate="2017-08-07T12:01:54.137" UserId="4" />
  <row Id="4295" PostId="2579" Score="2" Text="[E2U](http://e2u.org.ua/s?w=just+in+time&amp;dicts=all&amp;highlight=on): «са́ме вча́сно», «в саму́ пору́», «са́ме в час»; [Англо-український тлумачний словник **економічної** лексики 2004 (Анна Шимків)](http://e2u.org.ua/s?w=just-in-time&amp;dicts=12&amp;highlight=on): «точно в строк» («~ system» → «система „точно в строк“», «~ production» → «система виробництва „точно в строк“»)." CreationDate="2017-08-07T12:06:15.580" UserId="4" />
  <row Id="4301" PostId="2580" Score="0" Text="На мою думку, додатковим індикатором для розуміння значення (окрім контексту), слугує наявність додатка, що вказує на перехідність/неперехідність дієслова. **Підробляти** у значенні  *виготовляти підробку* - дієслово перехідне, потребує додатку, на відміну від значення *мати додаткову роботу*. Це зазначено і в [статті  СУМ](http://sum.in.ua/s/pidrobljaty). Це ж стосується і дієслова **приробляти**, яке пропонує у своїй відповіді @Follower." CreationDate="2017-08-09T08:31:06.440" UserId="435" />
  <row Id="4307" PostId="2582" Score="0" Text="-1, sorry. #1 is a pure theoretical thought, and StackExchange sites do not encourage ideas based on &quot;the common sense&quot;. #2 (muscles) has no proofs. The phonetics does not study &quot;muscles&quot;, however it studies *organs of speech* and *articulation*. Yet again, an anecdotal evidence could be fine if it were backed with some credible references, researches, etc. — but it is not." CreationDate="2017-08-09T22:46:44.113" UserId="8" />
  <row Id="4308" PostId="2582" Score="2" Text="@bytebuster Thanks for your feedback. You are right that my answer is probably out of scope. It was mostly for me to challenge my thoughts and see what other people think about it." CreationDate="2017-08-10T00:45:27.770" UserId="788" />
  <row Id="4309" PostId="2582" Score="2" Text="Your post would become quite on-topic if it answered the question (vocabulary and lexicon comparison between the two languages), providing with numbers and other evidence, likewise the adjacent answer does. In this case, your thoughts and logical explanation would support the answer, and the entire post would benefit from this. This Q has high ratio of views, so your answer would quickly gain upvotes then. But first you need improving your answer! :)" CreationDate="2017-08-10T01:19:12.790" UserId="8" />
  <row Id="4311" PostId="2584" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Зауважте, що цей сайт — не chat board, і тому абстрактні роздуми тут мають місце лише тоді, коли вони грають допоміжну роль для формування основної відповіді, яка має ґрунтуватися **на наукових фактах** і бути підтверджена **посиланнями** на поважні джерела. Для порівняння, перегляньте, будь ласка, сусідню відповідь — вона відповідає нашим вимогам до змісту і оформлення." CreationDate="2017-08-12T06:32:26.120" UserId="8" />
  <row Id="4318" PostId="2584" Score="0" Text="Володимир Горбатько, а я з Вами згоден. Мені теж здається, що слово має право на існування (тим більше, що прийняте словниками НАНУ). Але варто підкріпити Вашу позицію якимись доказами (бо інакше виходить просто Ваше слово проти чийогось ще)." CreationDate="2017-08-13T09:20:08.883" UserId="4" />
  <row Id="4313" PostId="2586" Score="0" Text="що таке *пні* і *наростки*?" CreationDate="2017-08-12T16:43:07.337" UserId="9" />
  <row Id="4319" PostId="2586" Score="0" Text="@Follower а звідки походить така термінолоґія? Дуже цікаво, ніколи не бачив." CreationDate="2017-08-13T12:50:13.107" UserId="240" />
  <row Id="4323" PostId="2589" Score="5" Text="I'm afraid that this Q is nearly offtopic as it is mostly about the Russian language. The Ukrainian word for &quot;torture&quot; is *тортури* (a calque from some Romance language — German?). The word `*pytaty` has equivalent meaning (of &quot;to ask&quot;) in most Slavonic languages (see [Vasmer's dictionary](https://vasmer.lexicography.online/%D0%BF/%D0%BF%D1%8B%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%8C)), and only in Russian it is different. Most certainly, we cannot answer why the Russians don't even make difference between &quot;asking&quot; and &quot;torturing&quot;. An unknown socio-cultural phenomenon. :-)" CreationDate="2017-08-14T20:22:01.803" UserId="8" />
  <row Id="4325" PostId="2589" Score="1" Text="Yeah should be closed as off-topic. This quesiton is more suited for Russian SE" CreationDate="2017-08-15T02:49:02.737" UserId="331" />
  <row Id="4326" PostId="2589" Score="1" Text="@bytebuster i thought that *to ask* in Russian is *спросить* which is quite different from *пьітать*, so there is a difference for them." CreationDate="2017-08-15T08:32:44.597" UserId="9" />
  <row Id="4322" PostId="2590" Score="0" Text="_A postscript_. How to understand which verb is? Sometimes prefixes help but need just learn those verbs or use dictionaries." CreationDate="2017-08-14T17:45:35.747" UserId="585" />
  <row Id="4324" PostId="2590" Score="0" Text="I thought aspect only changed from prefixes. Thanks!" CreationDate="2017-08-14T20:29:51.747" UserId="259" />
  <row Id="4327" PostId="2590" Score="0" Text="Yeah, often not prefixes, but suffixes matter. *Носити* — *нести*, *возити* — *везти*, *зазначати* — *зазначити*, *пробачати* — *пробачити*, etc." CreationDate="2017-08-15T09:04:47.090" UserId="4" />
  <row Id="4328" PostId="2591" Score="4" Text="There is also prominant example or different meanings: Ukrainian (and probably many slavic languages, at least Polish too) &quot;вродливий&quot; (=beautiful) and Russian &quot;уродливый&quot; (=ugly). Just in case you need such sample :)" CreationDate="2017-08-15T18:07:41.043" UserId="49" />
  <row Id="4329" PostId="2591" Score="1" Text="@KyryloYatsenko, ha, we're thinking in same direction :). `&lt;!--Or examples of fully opposite sense: Russian _уродливый_` (commented part in the answer). But thanks anyway." CreationDate="2017-08-15T18:58:49.267" UserId="4" />
  <row Id="4330" PostId="2591" Score="5" Text="Ну, ні то й ні :) Також може бути цікаво: https://uk.wikipedia.org/wiki/Фальшиві_друзі_перекладача" CreationDate="2017-08-15T20:16:00.240" UserId="49" />
  <row Id="4349" PostId="2594" Score="1" Text="Дякую за відповідь. Тобто, був один корінь, а стало декілька? І деякі з новоутворених синонімічні - от і все?" CreationDate="2017-08-17T16:41:44.190" UserId="240" />
  <row Id="4352" PostId="2594" Score="1" Text="@P.Vovk, саме так." CreationDate="2017-08-17T16:54:03.793" UserId="4" />
  <row Id="11717" PostId="2594" Score="0" Text="А що значить &quot;натиснути «показать» справа&quot;?" CreationDate="2021-08-05T15:19:43.683" UserId="538" />
  <row Id="4428" PostId="2595" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/64198/discussion-on-question-by-follower--)." CreationDate="2017-08-21T19:00:16.750" UserId="8" />
  <row Id="4358" PostId="2596" Score="3" Text="НМД, на цю відповідь навіть не обовʼязково було ставити CW статус. CW — це для того, щоб будь-хто міг вносити правки без необхідності узгоджувати це з автором допису. У даному випадку, йдеться про термінологію, яку використовують конкретні словники, і я так розумію, що їх є сталий список." CreationDate="2017-08-18T08:58:36.533" UserId="8" />
  <row Id="4360" PostId="2597" Score="0" Text="Я б сказав, що *eastern*, як і *western*, є суто чиїмись влучними означеннями. В сучасній інтернет-субкультурі це називається *forced meme*. Тільки згодом слово *western* стало широко вживаним, і його змістовне значення стало більш-менш чітко визначеним. А значення слова *eastern* у кожного — своє. А якщо так, то значить, і відповіді на запитання нема і бути не може. Моя думка — Close/Opinion-based, але почекаю, поки висловляться інші." CreationDate="2017-08-18T11:59:19.293" UserId="8" />
  <row Id="4361" PostId="2597" Score="2" Text="@bytebuster, гм, а як же стаття у англомовній Вікі? І ще ось таке знайшла: [Filmgenre Eastern Definition - Erläuterung - Erklärung des Film-Genres](http://www.film-genres.de/eastern.shtml)" CreationDate="2017-08-18T13:26:33.227" UserId="435" />
  <row Id="4362" PostId="2597" Score="2" Text="@bytebuster, і ось ще: [Eastern westerns : film and genre outside and inside Hollywood](https://searchworks.stanford.edu/view/11889004). Я розумію, що за цими посиланнями можна знайти пояснення значення англійського слова, а не українського. Але, може, це свідчить на користь того, що це вже не зовсім *forced meme*? Питання в тому, чи правильно використовують в українській мові (зважаючи на відсутність суто українського відповідника)?" CreationDate="2017-08-18T13:33:11.777" UserId="435" />
  <row Id="4364" PostId="2598" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, «Бажана», оце так :). Я навіть думав «ой, треба з цим не помилитися» — і таки помилився :)." CreationDate="2017-08-18T17:03:41.320" UserId="4" />
  <row Id="4365" PostId="2598" Score="1" Text="Все ок :) Мені, до слова, більш зрозуміле вживання *істерн* в контексті екранізації Жадана. Це хоч якось &quot;вписується&quot; в умовний поділ захід(няки)/схід(няки) або північ/південь (це, до речі, властиво не тільки в українських реаліях). А от із Шевченком трохи складніше. Принаймні, для мого розуміння :) Дякую за відповідь!" CreationDate="2017-08-18T17:12:50.247" UserId="435" />
  <row Id="4371" PostId="2598" Score="1" Text="Може, там Шевченко буде на коні відстрілюватися від переслідувачів і накидати ласо на кривдників казахських селян, хто знає" CreationDate="2017-08-18T21:59:18.000" UserId="1062" />
  <row Id="4374" PostId="2598" Score="0" Text="@ata_zh, :), судячи з [трейлеру](//www.youtube.com/watch?v=dnG-Rjphx5I), ні. Але, мені здається, і вестерн не обов'язково настільки героїчний; хоча найчастіше справді настільки. Але коли, типу, просто боротьба мужньої людини у певних умовах — може, й теж у широкому розумінні вестерн." CreationDate="2017-08-19T09:47:44.517" UserId="4" />
  <row Id="4376" PostId="2598" Score="1" Text="@ata_zh, щоб був істерн/вестерн за Шевченком, слід екранізувати &quot;Гайдамаки&quot; :)" CreationDate="2017-08-19T15:20:10.077" UserId="435" />
  <row Id="4366" PostId="2599" Score="2" Text="Якби я перекладала, то відштовхувалась би не від *arrow*, а від *quiver*, як головного слова. І якби це був нейтральний контекст (на противагу літературному тексту, для якого, певно, є якийсь український відповідний фразеологізм, треба лиш згадати), то *in one's quiver* може бути *мати в запасі*, *мати в арсеналі*, а *arrow* - залежно від змісту тексту, наприклад: *ідея*, *думка*, *навичка*, *вміння* тощо. Втім, треба ще подумати." CreationDate="2017-08-18T19:26:56.757" UserId="435" />
  <row Id="4367" PostId="2599" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, так, «мати в запасі» — цікавий варіант." CreationDate="2017-08-18T19:34:21.477" UserId="4" />
  <row Id="4368" PostId="2599" Score="1" Text="У певних стилях (не в запитуваному контексті) може бути доречним *у засіках*. [Засік](http://sum.in.ua/s/zasik): * Образно. Зрідка пролітає сніжок, тихий, пухнастий, — останні запаси вимітає із небесних своїх засіків зима (Олесь Гончар, II, 1959, 181);" CreationDate="2017-08-18T21:42:19.457" UserId="435" />
  <row Id="4369" PostId="2599" Score="0" Text="Козир у рукаві, звісно, не те, але хоч трохи близько?" CreationDate="2017-08-18T21:49:17.537" UserId="1062" />
  <row Id="4370" PostId="2599" Score="1" Text="А взагалі quiver називається сагайдак, ні?" CreationDate="2017-08-18T21:50:18.540" UserId="1062" />
  <row Id="4372" PostId="2599" Score="0" Text="@ata_zh, СУМ містить обидва слова: і [колчан](http://sum.in.ua/s/kolchan), і [сагайдак](http://sum.in.ua/s/saghajdak)" CreationDate="2017-08-19T07:32:28.220" UserId="435" />
  <row Id="4375" PostId="2601" Score="1" Text="Дякую. Знов мене плутають українські інтернет-ресурси." CreationDate="2017-08-19T13:20:48.417" UserId="240" />
  <row Id="4379" PostId="2601" Score="1" Text="@P.Vovk, зізнаюсь, і сама почасти піддаюсь натиску пуристів. Це ж стосується і *будучи*. Наприклад, замінювала &quot;Компанія, будучи акціонером товариства, має право на отримання дивідендів.&quot; на &quot;Компанія, як аціонер Товариства, має право на отримання дивідендів&quot;. Тепер от думаю)" CreationDate="2017-08-20T06:51:50.367" UserId="435" />
  <row Id="4384" PostId="2601" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, безвідносно до того, чи є таке слово (а, здається, є), формулювання «компанія, як акціонер товариства» мені подобається значно більше." CreationDate="2017-08-20T09:43:37.030" UserId="4" />
  <row Id="4377" PostId="2602" Score="1" Text="&quot;Якщо інші словники «будучи» не містять, то, можливо, це є помилкою.&quot; &lt;=  Якщо я правильно пам'ятаю, словникові статті укладаються для частин мови, а дієприслівник і дієприкметник такими не є, це лиш форми дієслова." CreationDate="2017-08-19T15:32:45.617" UserId="435" />
  <row Id="4378" PostId="2602" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, Ви праві, я занадто розбестився інтернет-словниками, де вводиш у будь-якій формі, а воно перенаправляє на головну. Треба з урахуванням цього виправити відповідь. СУМ-20 містить «будучи» принаймні в цититах: [академік](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=633&amp;page=27), [деїстичний](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21333&amp;page=722), [джміль](http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=21919&amp;page=1301)." CreationDate="2017-08-19T20:17:16.060" UserId="4" />
  <row Id="4385" PostId="2602" Score="0" Text="@Sasha Чи можна констатувати відсутність українських онлайн-джерел зі 100% надійністю?" CreationDate="2017-08-20T10:31:20.180" UserId="240" />
  <row Id="4386" PostId="2602" Score="0" Text="@P.Vovk, не зовсім зрозумів. Який джерел? Що згадують це слово? То ж я, навпаки, наводив джерела, що його згадують." CreationDate="2017-08-20T10:58:01.923" UserId="4" />
  <row Id="4387" PostId="2602" Score="0" Text="@Sasha взагалі. Назвіть хоч одне джерело, якому можна довіряти на 100%." CreationDate="2017-08-20T10:58:31.457" UserId="240" />
  <row Id="4388" PostId="2602" Score="0" Text="@P.Vovk, ааа. Ви мали на увазі _джерела_ зі 100% надійністю. Я спочатку подумав, що Ви маєте на увазі _констатувати відсутність_ зі 100% надійністю." CreationDate="2017-08-20T11:01:44.460" UserId="4" />
  <row Id="4389" PostId="2602" Score="1" Text="@P.Vovk, ну це залежить від того, що Ви маєте на увазі під 100% надійністю. Як на мене, жодний словник не має 100% надійності, він лише констатує вжитки слів у літературі чи живій мові постфактум, я би більше дивився на те, як вживали це слово письменники. Кобилянська вважається класиком і Кобилянська вживала. Якщо ж Ви хочете доказ із грифов НАНУ, то тут я би спирався на «Словники України on-line» — за винятком випадків очевидних помилок я би довіряв цьому словнику. Але зі 100% впевненістю нічого сказати не можу." CreationDate="2017-08-20T11:10:05.430" UserId="4" />
  <row Id="4390" PostId="2602" Score="1" Text="@P.Vovk, о, і Шевченко вживав: «Саул, не будучи дурак, Набрав гарем собі чималий Та й заходився царювать», і Куліш вживав: «Ти, пане полковнику ніженський, і всі, під його рукою будучи, послухайте мого голосу, не погубляйте отчизни»." CreationDate="2017-08-20T11:11:01.330" UserId="4" />
  <row Id="4391" PostId="2602" Score="0" Text="@Sasha дякую, мені дуже подобається ваша відповідь в цілому і коментарі." CreationDate="2017-08-20T11:20:27.233" UserId="240" />
  <row Id="4392" PostId="2602" Score="0" Text="@P.Vovk, я вже продовжу, бо почав шукати: Леся Українка, Максим Рильський, Олесь Гончар, Григорій Епік, Іван Багмут, Іван Цюпа, Степан Олійник, Юрій Смолич, Семен Журахович, Іван Гончаренко, Іван Ле — вживали (багато з цих імен я не знаю, але перші три…). І самі автори СУМ-11 постійно вживали це слово не лише в цитатах, а і, як виявилося, в означеннях." CreationDate="2017-08-20T11:34:31.563" UserId="4" />
  <row Id="4394" PostId="2602" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/64132/discussion-between-p-vovk-and-sasha)." CreationDate="2017-08-20T11:44:45.410" UserId="240" />
  <row Id="4380" PostId="2603" Score="2" Text="«Такі самі скорочення використовують в російській мові, і тому використання цих скорочень у сучасному українському мовознавстві є небажаним» — я б не сказав, що використання чогось у російській мові має бути аргументом проти використання цього в нас. Щодо «стр.» я майже згоден: це в російській «стр[аница]», а в нас «стор[інка]» (якщо брати до літери «р»); але от чим «с[торінка]» не догодило — не розумію. (А мені особисто найбільше «ст[орінка]» подобається ще зі школи — не надто довге і не надкоротке.)" CreationDate="2017-08-20T08:37:27.720" UserId="4" />
  <row Id="4381" PostId="2603" Score="0" Text="@Sasha, [ДСТУ 3582:2013 Інформація та документація. Бібліографічний опис. Скорочення слів і словосполучень в українській мові.. Загальні вимоги та правила. (ISO 4:1984, NEQ; ISO 832:1994, NEQ). На заміну ДСТУ 3582-97.](http://zakon.gbb.com.ua/regulations/10637/487553/) визначено, що **`сторінка`** скорочується як **`с.`**" CreationDate="2017-08-20T08:39:58.907" UserId="435" />
  <row Id="4382" PostId="2603" Score="1" Text="А ще іноді бачив «арк[уш]» — хоча не знаю, наскільки це доречно, бо _аркуш_ теоретично — дві сторінки (лист) або навіть [шістнадцять сторінок](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=1578&amp;page=72)." CreationDate="2017-08-20T08:40:34.580" UserId="4" />
  <row Id="4383" PostId="2603" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, я мав на увазі, що не розумію фраз «пережитки минулого» і «використовують в російській мові… тому використання… є небажаним» у даному контексті." CreationDate="2017-08-20T08:42:39.147" UserId="4" />
  <row Id="4584" PostId="2604" Score="0" Text="Тобто в сучасній українській мові (станом на 2017) наше Мін освіти визначає що скорочення **с.** - це стандарт, а скорочення  або **стор.** (яке я сам вважаю доречним)  - це взагалі не можна вживати?" CreationDate="2017-09-20T21:02:37.087" UserId="331" />
  <row Id="4587" PostId="2604" Score="0" Text="@piznajko, напевно, можна вживати, але це буде не за стандартом." CreationDate="2017-09-21T06:58:18.933" UserId="435" />
  <row Id="4589" PostId="2604" Score="0" Text="@piznajko,  і Міносвіти не визначає, а посилається на чинний держстандарт." CreationDate="2017-09-21T07:12:15.623" UserId="435" />
  <row Id="4416" PostId="2608" Score="1" Text="@P.Vovk, у мовах на основі латинки вимова запозичених слів не завжди підкоряється звичним правилам читання (це — недолік прямого запозичення, без транслітерації). Наприклад, за німецькими правилами читання (що доволі послідовні) _Microsoft_ мало би читатися ⟨місрозофт⟩, але німці пишуть у дужках транскрипцію (яка для власних німецьких слів непотрібна) і читають ⟨майкрософт⟩. Я вважаю, що у польській/чеській/словенській/хорватській так само. А Google Translate тут ні до чого — він читає слова за правилами читання самої мови, не знаючи навіть яке із запозичених Bosch мається на увазі." CreationDate="2017-08-20T19:38:06.483" UserId="4" />
  <row Id="4409" PostId="2609" Score="1" Text="у всіх своїх відповідях на цю тему я наголошую лише на одному: спочатку українську мову треба від’єднати від російської в цьому плані, а потім питати &quot;чому так?&quot;. Бо зараз відповідь така: ми зробили так, як росіяни, а вони зробили так, тому що... Але стоп, яка різниця, чому вони так зробили, ми що, не можемо запозичити від мови ориґіналу? У будь-якому разі заапвоутив і вас. Я відразу сказав, що злий з цього приводу." CreationDate="2017-08-20T19:23:22.663" UserId="240" />
  <row Id="4412" PostId="2609" Score="0" Text="@P.Vovk, ну, **іноді** те, як вони зробили, має сенс. Але в цілому **згоден**. По-моєму: варто дивитися і розглядати їхній спосіб як один із варіантів (на рівні з іншими), але не тупо наслідувати, не думаючи." CreationDate="2017-08-20T19:26:14.923" UserId="4" />
  <row Id="4426" PostId="2610" Score="0" Text="Буду вдячний за редагування назви і тегів, бо я просто не знаю як правильніше написати." CreationDate="2017-08-21T11:44:16.687" UserId="9" />
  <row Id="4427" PostId="2610" Score="0" Text="Якщо чесно, по-моєму, поза темою; бо радше про англійську мову, а не про українську. В англійській прикметник йде першим. Так, в окремих випадках можна міняти місцями (як _гігрометричний психрометр_ і _психрометричний гігрометр_) або навіть прийнято міняти ролями (в одній мові щось прийнято називати _&lt;x&gt;ий y_, а в інший — _&lt;y&gt;ий x_) — але це трапляється порівняно нечасто. Нижче у відповіді намагаюся пояснити, чому **і в данному конкретному випадку**, по-моєму, не варто міняти (а цей коментар про те, що **зазвичай** не міняють)." CreationDate="2017-08-21T14:01:08.943" UserId="4" />
  <row Id="4430" PostId="2612" Score="1" Text="https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/204/%D0%A7%D0%B8-%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B5-%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%96%D0%BD%D1%88%D0%BE%D1%97-%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D2%91%D1%96%D1%97-%D1%96-%D1%87%D0%B8-%D0%BD%D0%B5-%D1%88%D0%BA%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D1%8C-%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%BE-%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%83%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BD%D1%8E" CreationDate="2017-08-22T09:42:05.910" UserId="240" />
  <row Id="4432" PostId="2612" Score="0" Text="Що таке «немов-приросток»? «[Приросток](//ukrainian.stackexchange.com/a/2596)» бачу, а «немов-приросток»? Ви маєте на увазі, що це щось схоже на приросток, але не впевпені, що це справді є приросток з морфологічної точки зору?" CreationDate="2017-08-22T10:31:37.643" UserId="4" />
  <row Id="4437" PostId="2612" Score="0" Text="Так, бо зараз це наче частина пня." CreationDate="2017-08-22T12:45:17.147" UserId="585" />
  <row Id="4434" PostId="2613" Score="1" Text="Мені важко судити, наскільки «співпадати» є правильним чи неправильним (з одного боку — явний росіянізм, з іншого — широковживане). Але в тих випадках, коли при «збігаються»/«сходяться» виникає неоднозначність із терміном для рядів, можна скористатись чимось на кшталт «виявилися однаковими/рівними»." CreationDate="2017-08-22T12:21:03.163" UserId="4" />
  <row Id="4436" PostId="2613" Score="0" Text="Також дієслово «сходитися» в українській мові, здається, не є математичним терміном — відповідно вираз, наприклад, «значення зійшлися» формально не має конотації про [математичну границю](//uk.wikipedia.org/wiki/Границя). Хоча з іншого боку, для тих, хто вивчав математику російською (російське _[сходимость](//ru.wikipedia.org/wiki/Сходимость)_), або просто через буквальне розуміння дієслова «сходитися», така конотація все одно може виникнути. Однак в певних випадках все-таки можна використати і «сходитися»." CreationDate="2017-08-22T12:34:31.110" UserId="4" />
  <row Id="4454" PostId="2613" Score="0" Text="Цікаво, чи стосується якось цього питання слово `збіговисько`?" CreationDate="2017-08-22T21:49:09.807" UserId="55" />
  <row Id="4429" PostId="2614" Score="0" Text="Very interesting!" CreationDate="2017-08-22T09:29:18.013" UserId="4" />
  <row Id="4431" PostId="2614" Score="5" Text="Through their analysis rises some questions. (1) Russian &quot;eye&quot; is displayed as &quot;oko&quot;. Although Russian does have the word &quot;oko&quot;, it's a bit dated/poetic now, modern is &quot;glaz&quot;. (At first I thought it knows both words and always takes the closer one, but ru-ab shows &quot;oko-abla&quot;.) (2) The /ʲ/ and /j/ after consonants are interpreted the same (though /j/ is a separate consonant in Uk and Ru). But /wu/ and /u/ are interpreted differently. And it follows writing, not pronunciation (_солнце_ SL̸̸NC). (3) It shows Polish as closer to Russian than to Ukrainian, which looks really weird." CreationDate="2017-08-22T09:43:52.530" UserId="4" />
  <row Id="4433" PostId="2614" Score="0" Text="But it is always good to see a new trу for analysis." CreationDate="2017-08-22T12:08:35.853" UserId="4" />
  <row Id="4439" PostId="2614" Score="2" Text="BTW, according to [this forum post](http://www.elinguistics.net/Comparative_Linguistics/Indo_European_Tree.html), the same site also tries to provide [comparison using Swadesh-Yakhontov list](http://www.elinguistics.net/Compare_Languages_SwYo.aspx) and [comparison using complete Swadesh list](http://www.elinguistics.net/Compare_Languages_All.aspx) — but these pages just crash." CreationDate="2017-08-22T12:46:37.910" UserId="4" />
  <row Id="4459" PostId="2614" Score="0" Text="@Sasha to eye / oko / glaz. Ideally for every word on the comparison list the closest synonym would be taken or the most common. But sometimes for Swadesh list words, this gets ridiculous e.g. In English No 97 Vomit / Belch / Puke / Barf / Throw Up / Chunder / Spew / Hurl / Upchuck / ect..." CreationDate="2017-08-25T08:40:23.983" UserId="1111" />
  <row Id="4461" PostId="2614" Score="2" Text="Alternative Transport, I talked with the site author via e-mail. If I understand him correctly... Their system is a bit &quot;cheating&quot; to find as much  common roots as possible even with small sets of words: they intentionally use dated Russian &quot;око&quot; for &quot;eye&quot; (no synonyms, just &quot;око&quot;), they intentionally use archaic English &quot;thou&quot; instead of &quot;you&quot;, they intentionally treat French &quot;nez&quot; (pronounced as /ne/) as -N-Z- (not -N-). In that way their system is strong at finding relations between distant languages, but isn't ideal at determining precise/stable distance between close languages." CreationDate="2017-08-25T12:19:55.167" UserId="4" />
  <row Id="4462" PostId="2614" Score="2" Text="So, approximate answers on my 1-2-3 above that I've got in private mailing: (1) they intentionally use dated &quot;око&quot; (no, they don't use synonyms); (2) they intentionally treat /ʲ/ and /j/ after consonant the same; they intentionally treat /wu/ and /u/ in the beginning of the word differently; but they confirm that their treating of _солнце_ as -S-L-N-C- (not -S-N-C-) is a mistake; (3) their system is currently not so good for determining exact distance between close languages, but is better for  longer range comparisons." CreationDate="2017-08-25T12:23:33.870" UserId="4" />
  <row Id="4693" PostId="2614" Score="1" Text="You can select similar words from both languages, and their lexicon will be 100% equal. Or you can find different words (by using synonimity, or selecting differently-named things), and they will be different. Generally, by manipulating word lists, you can prove any opinion :)" CreationDate="2017-10-02T18:05:10.570" UserId="1156" />
  <row Id="10585" PostId="2614" Score="1" Text="I have performed an analysis of the similarity of the Swadesh list for Ukrainian against Polish and Russian. I'm mentioning it because I think it might interest some people on this forum. https://www.dropbox.com/s/a0ywmrrrkiqxrca/swadeshUkrainian.pdf?dl=0&#xA;I obtained a relatedness index of 89/100 for Russian speakers and 85/100 for Polish speakers. A more detailed the description is here https://www.quora.com/What-are-some-unique-Ukrainian-words-that-cannot-be-found-in-Polish-or-Russian/answer/Lorenzo-Lodi-1" CreationDate="2020-05-28T07:59:46.770" UserId="2308" />
  <row Id="4442" PostId="2616" Score="1" Text="@Follower Питання, на яке ви посилаєтесь, написано англійською. Наразі такі питання не об'єднуються в одне:  https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/3/69" CreationDate="2017-08-22T14:56:33.183" UserId="69" />
  <row Id="4446" PostId="2617" Score="0" Text="Може ви не зрозуміли, але я не мав на увазі питання. Мене цікавить саме правильність уживання за наявністю обставини місця та часу. Бо **Маю гроші в кишені** звучить природньо, але **Я маю вдома батьків сьогодні** якось уже не дуже. Я намагався навести різнопланові приклади, щоб зрозуміти ту різницю, коли варто сказати з дієсловом **мати**, аніж з **бути**" CreationDate="2017-08-22T16:10:17.427" UserId="1114" />
  <row Id="4447" PostId="2617" Score="0" Text="Іще згадав приклад. Коли комусь кажеш: Допоможи, **у мене** проблема. Таке вживання так само є не бажаним?" CreationDate="2017-08-22T16:22:41.347" UserId="1114" />
  <row Id="4448" PostId="2617" Score="0" Text="Ви без проблем можете сказати _Допоможи, [маю проблему](https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%BC%D0%B0%D1%8E+%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BC%D1%83%22&amp;tbm=bks)_. А щодо _батьків_ — позбудьтесь центричності: _Сьогодні батьки у моїй хаті_ чи _Сьогодні вдома (мої) батьки_, значення _вдома_ вже означає _твоє місце проживання_. Але якщо не про свій — то вживається _у кого_ — _у нього вдома_, але це не та конструкція." CreationDate="2017-08-22T17:36:48.627" UserId="585" />
  <row Id="4449" PostId="2618" Score="0" Text="_Дмитрова донька захворіла._ _Мої гроші в банку_." CreationDate="2017-08-22T17:43:27.633" UserId="585" />
  <row Id="4450" PostId="2618" Score="0" Text="А щодо прикладу «У четвер у нас у країні свято &quot;День Незалежності&quot;»?&#xA; Здається, звучить природніше, ніж «У четвер в нашій країні ми маємо свято &quot;День Незалежності&quot;»" CreationDate="2017-08-22T17:50:20.183" UserId="1114" />
  <row Id="4451" PostId="2618" Score="0" Text="_У четвер наша країна святкує День Незалежності_. _У четвер у своїй країні святкуємо День Незалежності._" CreationDate="2017-08-22T17:53:07.103" UserId="585" />
  <row Id="4453" PostId="2618" Score="0" Text="@Follower, я мав на увазі «не зможете змінити це на „&lt;хтось&gt; має &lt;когось/щось&gt;“», а не «взагалі не зможете ні на що змінити»." CreationDate="2017-08-22T20:30:04.543" UserId="4" />
  <row Id="4455" PostId="2618" Score="2" Text="До першого параграфу. Не обов'язково з російської. Багато мов тюркської та угро-фінської груп не мають дієслова *to have*. Наприклад, у турецькій є *var*, *sahip* та *olmak*, але жодне з них не перекладається дослівно як *to have*." CreationDate="2017-08-23T01:23:43.837" UserId="8" />
  <row Id="4457" PostId="2619" Score="0" Text="Я перекладаю як *дальше читання*. І чому література в цьому контексті не підходить - незрозуміло, адже література буває не тільки художньою." CreationDate="2017-08-23T06:57:10.737" UserId="9" />
  <row Id="4458" PostId="2619" Score="3" Text="В [українських статтях Вікіпедії](https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%88%D0%B5+%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;oq=%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%88%D0%B5+%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;aqs=chrome..69i57.7220j0j7&amp;sourceid=chrome&amp;ie=UTF-8) перевага надається варіанту *подальше читання*." CreationDate="2017-08-23T07:34:01.167" UserId="435" />
  <row Id="4464" PostId="2619" Score="0" Text="Я завжди перекладаю як «Читати далі» або «Читати ще» :)" CreationDate="2017-08-26T18:00:13.393" UserId="1118" />
  <row Id="4723" PostId="2619" Score="0" Text="Хмм, 90 очок bounty полетіли на вітер. Так ніхто й не запропонував більш розлогу відповідь..." CreationDate="2017-10-04T21:46:54.357" UserId="331" />
  <row Id="10697" PostId="2619" Score="1" Text="@OksanaGubrenko щодо &quot;Подальше читання&quot; то згоден що в укрвікі часто вживають саме цей варіант для &quot;Further reading&quot;, але от у самих правилах у них прописано &quot;«Рекомендована література», «Додаткова література» та «Додаткова інформація» (https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%A1%D1%82%D0%B8%D0%BB%D1%8C/%D0%A1%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BA%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%82%D1%96#%D0%A0%D0%B5%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0)" CreationDate="2020-07-26T20:01:35.790" UserId="331" />
  <row Id="4629" PostId="2621" Score="1" Text="Дякую за відповідь, але мені дуже важко читати усі ці скорочення. Якби ви якось дали пояснення своїми словами." CreationDate="2017-09-29T06:10:58.643" UserId="1101" />
  <row Id="4488" PostId="2622" Score="0" Text="Непоганий варіант." CreationDate="2017-09-01T03:17:47.323" UserId="331" />
  <row Id="4465" PostId="2623" Score="0" Text="Це невирішене питання українського правопису. Є багато прихильників передавати «h» як «г». І є багато прихильників передавати «h» як «х»." CreationDate="2017-08-26T19:12:15.607" UserId="4" />
  <row Id="4467" PostId="2623" Score="1" Text="Не бачу в цьому сенсу, коли в нас є ґ. Така ситуація питоміша для сусідніх мов." CreationDate="2017-08-27T00:31:52.380" UserId="585" />
  <row Id="4468" PostId="2623" Score="0" Text="@Follower і я не бачу. А щодо прихильників: серед фахових лінґвістів набагато рідше зустрічаються прихильники хекання." CreationDate="2017-08-27T09:23:34.557" UserId="240" />
  <row Id="4487" PostId="2623" Score="0" Text="Але в звучанні `hash` мені щось ніяк не вдалося розчути `г`. Як тоді це може бути `геш`?" CreationDate="2017-08-30T14:13:31.007" UserId="334" />
  <row Id="4469" PostId="2626" Score="1" Text="Власна версія: гібрид від *приєднувати(ся)* і *долучати(ся)*." CreationDate="2017-08-27T14:41:07.147" UserId="435" />
  <row Id="4470" PostId="2626" Score="0" Text="@OksanaGubrenko як на мене - прекрасне слово виходить." CreationDate="2017-08-27T15:18:37.507" UserId="240" />
  <row Id="4471" PostId="2626" Score="4" Text="З погляду [морфеміки](https://uk.wikipedia.org/wiki/Українська_морфеміка) — проблем немає: _придати_ — _додати_. Приростки _при_ й _до_ мають схожі ролі: _доїхати_ — _приїхати_, _принести_ — _донести_. Ось думка: у мові є комбінація _оє_ — дв**оє**, а як питомість звучання щодо _доє_? Ось окрім _приєднати_ є ще _приємність_. Якщо переглянути, з иншими йотованими дієсловами, проблем наче немає — _доїхати_, але _при_ варіятивніший. Раптове питання [фонетики](https://uk.wikipedia.org/wiki/Українська_фонетика). Щодо лоґістики питань немає: приєднати до вже щось єднального." CreationDate="2017-08-27T15:36:08.987" UserId="585" />
  <row Id="4472" PostId="2626" Score="1" Text="@Follower витратите трохи часу на повноцінну відповідь, коли буде?" CreationDate="2017-08-27T15:54:10.130" UserId="240" />
  <row Id="4483" PostId="2627" Score="3" Text="Я приблизно розумію сенс цього допису (дайджест нефонемічних явищ мови), але здається, авторові варто більш чітко сформулювати запитання. Наприклад, за якими словами його мають знаходити користувачі за допомогою пошуку по сайту? Окремо від того, чи не варто такі дописи позначати статусом Community Wiki?" CreationDate="2017-08-29T13:02:25.933" UserId="8" />
  <row Id="4478" PostId="2628" Score="2" Text="На яке запитання відповідає ця відповідь?" CreationDate="2017-08-29T06:40:24.743" UserId="9" />
  <row Id="4484" PostId="2631" Score="1" Text="от мені воно так і звучить: доєдную щось до чогось, а потім воно може бути вже й приєднане (коли я вже доєднав) до цього чогось. Одному мені так? Тобто, я доєдную ДО якоїсь єдності, а потім цей об’єкт знаходиться ПРИ цій єдності." CreationDate="2017-08-29T15:37:27.307" UserId="240" />
  <row Id="4485" PostId="2631" Score="1" Text="Мені до вподоби така думка, має право на існування." CreationDate="2017-08-29T16:25:15.840" UserId="585" />
  <row Id="4493" PostId="2633" Score="0" Text="В широкому сенсі, під час лайки люди досить часто використовують неологізми, це будь-якої мови і культури стосується… У цьому контексті, чи не могли б ви уточнити значення запитання «чи є таке слово»? Де воно є? У словниках? — то може і не бути." CreationDate="2017-09-03T14:46:20.663" UserId="8" />
  <row Id="4496" PostId="2635" Score="6" Text="Чому Ви замість літери **і** вживаєте **ї**?" CreationDate="2017-09-04T08:19:31.427" UserId="352" />
  <row Id="4512" PostId="2635" Score="0" Text="@user2513149 ось прошу ознайомитися з  [цією](https://ukrainian.stackexchange.com/a/60/92) відповіддю на [Навіщо потрібен апостроф перед «ї»?](https://ukrainian.stackexchange.com/q/53/92) i пов'язане з ним [Походження літери Ї в українській абетці](https://ukrainian.stackexchange.com/q/256/92)&#xA;&#xA;звісно у наведених прикладах не давньоукраїнська мова, але,нмд, перекладач намагається такою синтетичною архаїчністю передати особливості оригінального тексту" CreationDate="2017-09-07T10:14:06.357" UserId="92" />
  <row Id="9953" PostId="2635" Score="1" Text="@chizh, тільки в цьому разі не перекладач, а автор запитання. Stegetsj, по-моєму, було б добре в цитатах лишити оригінальний правопис (чи принаймні стандартний не змінювати на нестандартний; хоча я навіть нестандартний на стандартний в цитатах не змінюю)." CreationDate="2019-12-28T18:51:59.863" UserId="4" />
  <row Id="4505" PostId="2638" Score="0" Text="(1) «*[Co za dużo, to niezdrowo](https://pl.wiktionary.org/wiki/co_za_du%C5%BCo,_to_niezdrowo)*». (2) [Law of the instrument](https://en.wikipedia.org/wiki/Law_of_the_instrument): «*I suppose it is tempting, if the only tool you have is a hammer, to treat everything as if it were a nail.*» — Abraham Maslow" CreationDate="2017-09-05T06:23:04.047" UserId="8" />
  <row Id="4507" PostId="2638" Score="0" Text="Є відоме: _І чужому научайтесь, й свого не цурайтесь_. Доволі схоже, якщо не знати весь контекст, хех." CreationDate="2017-09-05T08:02:57.143" UserId="585" />
  <row Id="4508" PostId="2638" Score="5" Text="Навчи дурня Богу молитись - він і лоба розіб'є." CreationDate="2017-09-05T11:55:23.477" UserId="435" />
  <row Id="4500" PostId="2639" Score="0" Text="(1) Треба бути обачним з словниками. Десь читав статтю з прикладами, що Совєти слова навмисно позначали дїялектами чи архаїзмами. Тут наче [приклад](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%BE%D1%86%D0%B8%D0%B4). (2) Зазвичай такі слова запамʼятовуються пасивно, та й це дещо субʼєктивне запитання, як на мене. (3) [Різниця](http://litopys.org.ua/ukrmova/um19.htm): застарілї — вийшли взагалї з вжитку, архаїзми — мають сучаснї вживанї замінники." CreationDate="2017-09-05T05:12:32.660" UserId="585" />
  <row Id="4501" PostId="2639" Score="0" Text="(4) А вживати: як художньо чи як свій стиль. Теж дещо субʼєктивне запитання, на мою, звісно, думку. Себто все від свого наміру: чи бажаєш аби оточення зрозуміло, з можливістю зрозуміти чи навпаки — взагалї нїц." CreationDate="2017-09-05T05:31:40.553" UserId="585" />
  <row Id="4502" PostId="2639" Score="0" Text="@Follower чому б не перенести це у відповідь?" CreationDate="2017-09-05T05:34:34.650" UserId="9" />
  <row Id="4503" PostId="2639" Score="0" Text="НМД, із трьох пунктів запитання лише останній може мати обʼєктивну відповідь. Перші два вимагають уточнення, бо «варто» — це суто субʼєктивне слово. Комусь «варто», а комусь — ні." CreationDate="2017-09-05T06:06:29.147" UserId="8" />
  <row Id="4504" PostId="2639" Score="0" Text="@bytebuster я не проти почути декілька думок." CreationDate="2017-09-05T06:09:20.800" UserId="9" />
  <row Id="4506" PostId="2639" Score="0" Text="@Yola, ні, не зовсім так. Primarily Opinion-based запитання підлягають закриттю, а не битві of opinionated answers. :)" CreationDate="2017-09-05T06:25:46.230" UserId="8" />
  <row Id="4509" PostId="2641" Score="0" Text="-1: Ця відповідь виглядає як особиста, нічим не підтверджена, думка автора." CreationDate="2017-09-05T16:14:23.037" UserId="8" />
  <row Id="4521" PostId="2646" Score="0" Text="Є слова діагоналізовний, спростовний, читний, що позначають таких, що можна відповідно діагоналізувати, спростувати, читати. А чи не знаєте як сказати &quot;той, якого можна врятувати&quot; одним словом?" CreationDate="2017-09-08T10:21:15.663" UserId="9" />
  <row Id="4526" PostId="2646" Score="0" Text="savable. В англійській зазвичай утворюються за допомогою -able" CreationDate="2017-09-09T04:51:20.290" UserId="9" />
  <row Id="4528" PostId="2646" Score="0" Text="Ох, афіксоїд (чи складне слово?), в сьому анґлїйська гнучкіша. Не дуже допомогло, досї не маю гадки. Можливо, чисто за морфемікою, _порятув[a]ний_ чи _врятувний_. _Врятувна людина_, _врятувний потопаючий_ — як на мене, звучить непогано, хоча доволі незвично. Що думаєте?" CreationDate="2017-09-09T05:39:00.750" UserId="585" />
  <row Id="4529" PostId="2646" Score="0" Text="Так, добре! Тільки, мабуть, потопельник." CreationDate="2017-09-09T07:35:00.503" UserId="9" />
  <row Id="4530" PostId="2646" Score="0" Text="Так, мабуть, хоч і [[по](http://sum.in.ua/s/potopeljnyk)][топельник](http://sum.in.ua/s/topeljnyk) наразї це хто вже втопився, себто вже точно не врятувнї. В нас окрім наросткових проблем, ще є приросткові. Добре постаралися совєти, титанова праця аж нїяк. І наші институти не дуже намагаютця сього виправити. Зустрів ще [тонучий](http://sum.in.ua/s/tonuchyj)." CreationDate="2017-09-09T07:51:09.037" UserId="585" />
  <row Id="4532" PostId="2646" Score="1" Text="Думаю, іноді, таки не варто соромитися і брати (вже існуючі) запозичення. Такі слова, як читабельний, жувабельний - утворені українськими коренями &quot;чит&quot; і &quot;жув&quot; із додаванням англійського слова &quot;able&quot; Більшість людей може й не здогадуватися, що ці слова наполовину іншомовні. Отже людина, яку можна врятувати є рятувабельною. До речі є ще давнє таке слово, як &quot;тонюк&quot;. Зараз уже майже не вживається, але люди з таким прізвищем точно є. Позначає людина, яка тонула, але врятувалася/була врятована." CreationDate="2017-09-11T21:15:34.033" UserId="1024" />
  <row Id="4533" PostId="2646" Score="1" Text="@ЮрійГладьо дуже цікаво про &quot;тонюк&quot;. Щодо *читабельний*, гадаю не варто вживати запозичений сууфікс коли є власний словотвірний апарат. *Читабельний* - *читний*. Вважаю, що варто його відновити і розвинути, щоб він став природнім для носіїв мови." CreationDate="2017-09-12T16:46:32.990" UserId="9" />
  <row Id="6424" PostId="2649" Score="3" Text="-1: це не «повага», а цілком собі лінгвістичний термін **пошанна множина**, яка існує у купі мов, включно з древнім санскритом і сучасною тайською чи філіппіно. Хороша, якісна відповідь на це запитання повинна ґрунтуватися на джерелах, а не на субʼєктивних здогадках дописувача." CreationDate="2018-03-29T22:57:48.323" UserId="8" />
  <row Id="9099" PostId="2649" Score="2" Text="А чим пошана відрізняється від поваги?" CreationDate="2019-07-31T18:57:33.213" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9665" PostId="2649" Score="3" Text="@AndriyIvanchenko, тим, що «повага» — це соціологічний термін, а «пошанна множина» — лінгвістичний. Приблизно так само, як «пряма лінія» відрізняється від «прямого кута»." CreationDate="2019-11-29T04:24:08.777" UserId="8" />
  <row Id="4541" PostId="2651" Score="2" Text="Чому у своїй відповіді Ви не використовуєте діючий правопис? До чого тут _л**ї**дирувати_, _**и**нститути_, _Д**ї**єслово_ і т.д? Поясніть, будь ласка." CreationDate="2017-09-14T11:56:30.567" UserId="334" />
  <row Id="4552" PostId="2651" Score="1" Text="якого року цей правопис? чому Ви не використовуєте сучасний?" CreationDate="2017-09-15T10:28:04.337" UserId="86" />
  <row Id="4570" PostId="2651" Score="1" Text="Це нормально, мати власну позицію, в тому числі й щодо правопису. Я навчений в сучасній школі теперішньому правопису, але цілком поділяю думку, що буква &quot;Ї&quot; повинна пом'якшувати попередній звук подібно до букв &quot;я&quot;, &quot;ю&quot;, &quot;є&quot;, тоді як буква &quot;і&quot; повинна бути твердою, подібно до звуку, який чуємо в англійському слові &quot;теа&quot;." CreationDate="2017-09-18T11:46:07.413" UserId="1024" />
  <row Id="4601" PostId="2651" Score="3" Text="@ЮрійГладьо якщо кожен тут буде мати свою власну позицію щодо правопису і писати як йому заманеться, яким чином цей сайт допоможе людям покращити свої знання української мови? Тим більше, що ukrainian.stackexchange.com був створений не тільки для тих, для кого українська мова є рідною." CreationDate="2017-09-24T17:53:17.363" UserId="311" />
  <row Id="4602" PostId="2651" Score="1" Text="@Idolon, хоча особисто я також є прихильником класичного правопису, пропоную ваш edit suggestion скасувати, а натомість підняти дискусію у [meta]." CreationDate="2017-09-24T18:46:00.083" UserId="8" />
  <row Id="4538" PostId="2652" Score="2" Text="Є стаття у Вікіпедії, може щось там здайдете - [Євген](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%84%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD): &quot;Євген, церковне Євгеній, народна форма: Югин, Ґєник, Ґеньо, Ґеник, Геник. Пестливі — Євгенко, Євгенчик. Розмовні форми: Женя, Женькo, Женьчик, Жекон, Жека, Женьо, Женьок та інші&quot;." CreationDate="2017-09-13T09:51:36.490" UserId="69" />
  <row Id="4539" PostId="2652" Score="2" Text="@shabunc I have heard in real life these forms: Євгенко, Євгенчик, Женя, Женькo, Женьчик, Жека, Женьо, Женьок" CreationDate="2017-09-13T16:06:32.633" UserId="215" />
  <row Id="4540" PostId="2652" Score="0" Text="For me, Ukrainian names have not short name, if even they have one root. In examples above, most of them are just forms of passion by suffix. And we don’t have tradition change names from other countries." CreationDate="2017-09-13T16:44:25.253" UserId="585" />
  <row Id="4545" PostId="2652" Score="0" Text="@Follower, I disagree. While some of short name forms were borrowed from Russian or at least look like there were, but there's some about of short names that certainly aren't borrowed from Russian, and aren't suffix-based either. E.g.: _Мотря_, _Катря_, _Христя_." CreationDate="2017-09-14T18:46:06.690" UserId="4" />
  <row Id="4548" PostId="2652" Score="0" Text="I can point to example pairs as *Олександр – Олесь*. They have the same root but *Олесь* is a single name. And if take suffix-based, then *Євген* is already short form for *Євгеній*, so *Саша*, *Женя* and *Ґеник* are dialectical and single forms of this name." CreationDate="2017-09-14T19:01:10.703" UserId="585" />
  <row Id="4549" PostId="2652" Score="1" Text="@Follower, do you try to claim that _Олесь_ (_Лесь_) is a different name than _Олександр_? But, in fact, it depends: many people known as _Олесь/Лесь_ (e.g. [Олесь Гончар](//uk.wikipedia.org/wiki/Гончар_Олесь_Терентійович), [Лесь Подерев'янський](//uk.wikipedia.org/wiki/Лесь_Подерв'янський)) are in-born _Олександр_'es. It is common situation when interpretation of _X_ and _Y_ as same name or as two different names varies from person to person (another example is Russian _Егор_, which was originally short of _Георгий_, but then became a distinct name). Or did I understand you argument wrongly?" CreationDate="2017-09-14T19:17:22.220" UserId="4" />
  <row Id="4542" PostId="2653" Score="2" Text="Непогано, але тут прийнято наводити джерела. Буде чудово, якщо Ви зможете знайти приклади використання цих варіантів в українській літературі (наприклад, [тут](http://www.mova.info/corpus.aspx) чи [тут](//www.google.com/webhp?lr=lang_uk&amp;tbm=bks)) або хоча б просто на інтернет-форумах — і доповнити відповідь." CreationDate="2017-09-14T18:34:18.880" UserId="4" />
  <row Id="4550" PostId="2653" Score="2" Text="А, перепрошую, іще одне: тут прийнято (за можливості) надавати відповіді тією мовою, якою поставлене запитання. Типу, якщо запитання українською, то краще українською, якщо запитання англійською, то краще англійською (бо запитувач теоретично може лише починати вивчати українську або взагалі не знати англійську). Але якщо знаєте відповідь і не можете відповісти тією ж мовою — то, звісно, краще відповісти як можете." CreationDate="2017-09-14T19:32:38.280" UserId="4" />
  <row Id="4551" PostId="2653" Score="0" Text="Геник або Ґеник?" CreationDate="2017-09-14T19:57:46.520" UserId="302" />
  <row Id="4553" PostId="2653" Score="0" Text="Trying to save an answer." CreationDate="2017-09-15T12:48:23.630" UserId="4" />
  <row Id="4554" PostId="2653" Score="1" Text="Приєднуюся до підтримки скорочення Ґеник. На Покутті його використовують. До мого двоюрідного дідуся так звертаються." CreationDate="2017-09-15T14:17:44.223" UserId="299" />
  <row Id="4555" PostId="2653" Score="1" Text="@Sasha - I'm totally OK with Ukrainian - why it's indeed usually a case, nothing wrong with answering in Ukrainian if one who asks can understand in Ukrainian - I can and I guess I should have stated it clearly. &#xA;&#xA;A very nice answer!" CreationDate="2017-09-15T16:01:11.567" UserId="302" />
  <row Id="4556" PostId="2653" Score="0" Text="@shabunc, yeah, I know that you know Ukrainian :). But IMHO it's a good practice in general: to prefer giving answers using the language of a question (if an answer writer can, of course). Because even if a question author knows both languages (surprisingly, not all of our visitors do) — it's not necessary that everyone who comes to the question from a search engine also knows both languages (i.e. one may be disappointed if he was attracted by a question in one language, but sees answers in another). IMHO." CreationDate="2017-09-15T16:16:12.343" UserId="4" />
  <row Id="4563" PostId="2657" Score="0" Text="Мені здається, що проблемою «авжеж» (як і його синонімів різного ступеню близькості: «атож», «аякже», «безперечно», «безсумнівно», «безумовно», «бігма», «бігме», «годі й казати», «звичайно», «звісно», «нема сумніву», «отож», «певна річ», «певно», «ясна річ» тощо) є те, що воно може позначати як «авжеж, був», так і «авжеж, не був» — в залежності від контексту і інтонації запитання." CreationDate="2017-09-17T13:13:03.057" UserId="4" />
  <row Id="4568" PostId="2660" Score="0" Text="@Follower, лінійка, з логотипом. Теоретично використання такого зображення може підпадати під копірайт. Хоча теортично це в будь-якому разі є порушенням." CreationDate="2017-09-18T11:01:33.993" UserId="4" />
  <row Id="4571" PostId="2662" Score="4" Text="У словниках не дивився, але нагуглив таку приказку: [&quot;скільки вовка не годуй, а у медведя пуця більша і дупа ширша&quot;](http://www.bukinfo.com.ua/show/news?lid=65540)" CreationDate="2017-09-19T09:12:16.560" UserId="69" />
  <row Id="4572" PostId="2662" Score="4" Text="Ще про пуцю: «[Зі слів дівчини, що випадково побачила чоловіка голим:] Та пуця у нього нівроку — ніжна і рожевенька — в головці.» (з книги «Муха з цукром», Роман Кухарчук, 2003, [ст. 100](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=%22та+пуця+у+нього+нівроку+ніжна+і+рожевенька+в+головці%22)). Схоже, що в усіх цих випадках слово «пуця» має одне й те саме значення (статевий чоловічий орган). Хоча скоріше це евфемізм, а не основне значення (бо використовується [і як ім'я](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=%22баба+пуця%22+OR+%22бабця+пуця%22))." CreationDate="2017-09-19T13:13:44.360" UserId="4" />
  <row Id="4573" PostId="2662" Score="6" Text="@Sasha, так, це слово можна зустріти в народному (переважно сільському) фольклорі/жартах (почасти поза літературними нормами) саму в цьому значенні. Щодо тлумачення змісту, а головно - моралі, власне приказки, то припускаю, що означає вона таке: щойно чоловік торкається жінки, особливо її принад, то його емоції й розум перемикаються на інстинкти (ще кажуть: &quot;Думає не головою, а &quot;одним місцем&quot;)." CreationDate="2017-09-20T07:37:54.067" UserId="435" />
  <row Id="4574" PostId="2662" Score="2" Text="@OksanaGubrenko, дуже цікава думка, мені здається, що Ви не далеко від істини. Хоча якщо припустити, що наведене Вами тлумачення вірне, то &quot;розум в пуцю&quot; був би більш доречним." CreationDate="2017-09-20T10:11:57.687" UserId="55" />
  <row Id="4575" PostId="2662" Score="2" Text="@Gluttton, то вже варіації, на мою думку. Я написала &quot;емоції й розум перемикаються&quot;, бо люди схильні наділяти серце невластивими йому функціями (відповідальність за емоції, почуття), що не є правильним з наукової точки зору, бо насправді серце - це &quot;помпа&quot; для перекачування крові  :)" CreationDate="2017-09-20T10:17:20.453" UserId="435" />
  <row Id="4576" PostId="2662" Score="3" Text="Ще може бути варіант тлумачення, коли контекст звужується до випадку подружньої зради (або зради чоловіка в стосунках). Тобто, щойно торкнувся принад іншої жінки, як почуття до коханої (= &quot;серце&quot;) затьмарюються інстинктами." CreationDate="2017-09-20T10:24:42.440" UserId="435" />
  <row Id="4577" PostId="2662" Score="2" Text="@Gluttton, це ще можна інтерпретувати як «циця в руцю — і всі наміри чоловіка зосереджуються на одному» (тому «серце», бо те, що людина відчуває/хоче _зараз_, зазвичай ототожнюють із серцем). Тобто (невеличке відхилення від напрямку думок Оксани, але в тому ж напрямку), можливо, акцент робиться навіть не на нівелюванні вищих аспектів (розум, моральні якості тощо) (хоча це теж може матися на увазі), а саме на зосередженні уваги на конкретному фізичному (що теоретично може передбачати, а може і не передбачати відключення вищого)." CreationDate="2017-09-20T11:07:43.203" UserId="4" />
  <row Id="4578" PostId="2662" Score="0" Text="@Sasha, слушне зауваження. Думаю, все залежить від ширини/глибини контексту." CreationDate="2017-09-20T11:10:11.120" UserId="435" />
  <row Id="4579" PostId="2662" Score="2" Text="Фактично, не вистачає одного — інформації про те, чи є цей вислів прислів'ям (якщо так — то де вживається), чи це винахід Dakh Daughters — а так у коментарях уже відповідь назбиралася." CreationDate="2017-09-20T11:16:08.177" UserId="4" />
  <row Id="4580" PostId="2662" Score="3" Text="@Sasha Якщо орієнтуватись на [визначення](http://slovopedia.org.ua/32/53407/31949.html), то цей вислів тяжіє до приказки. А приказка може бути й сучасною, і мати конкретного автора, і лише з часом, набувши поширення, стати народною." CreationDate="2017-09-20T11:21:59.757" UserId="435" />
  <row Id="4581" PostId="2662" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, тобто фактично висновок: за структурою тяжіє до приказки, але наскільки часто вживається — невідомо." CreationDate="2017-09-20T11:25:29.383" UserId="4" />
  <row Id="4582" PostId="2662" Score="1" Text="@Sasha, десь так. Можете оформити відповідь, будь ласка, як автор варіанта щодо широкого контекстуального значення?" CreationDate="2017-09-20T11:28:07.460" UserId="435" />
  <row Id="4583" PostId="2662" Score="1" Text="@OksanaGubrenko, спробую пізніше." CreationDate="2017-09-20T11:41:09.220" UserId="4" />
  <row Id="4585" PostId="2662" Score="1" Text="В моєму розумінні &quot;серце (впало) в пуцю/живіт&quot; - це хвилювання. &#xA;Се́рце па́дає (обрива́ється) / впа́ло (обірва́лося) у кого, чиє і без додатка. Хто-небудь завмирає від раптового переляку, тривоги і т. ін. Я прислухавсь. Найменший шелест або стук — і моє серце падає (М. Коцюбинський);&#xA;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D0%BF%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8" CreationDate="2017-09-20T22:43:19.320" UserId="215" />
  <row Id="4586" PostId="2662" Score="0" Text="@hutorny, _серце впало_ це не скільки _хвилювання_, скільки _[слабке] серце зупинилося_ [від реакцїї на чогось] — найближча аналоґія до фрази [_заціпити уста_](http://sum.in.ua/s/zacipljuvaty). Отже не факт, що саме _впало_. Менї до вподоби думки панї Оксани, особливо тлумачення _подружньої зради_. Бо потїм у словах піснї згадують _бранку_ та _прокльон_ до якоїсь жінки." CreationDate="2017-09-21T03:39:26.603" UserId="585" />
  <row Id="4588" PostId="2662" Score="1" Text="@Follower, так, я прослухала пісню, на яку посилається автор запитання, а потім прочитала текст (бо не все зрозуміло зі співу) і схиляюсь до думки, що в цьому контексті все ж у вузькому значенні, а не в широкому, яке пропонує Sasha. Утім його думка видається мені цілком слушною, бо широкий контекст можливий, що не заперечує вузького." CreationDate="2017-09-21T07:03:15.053" UserId="435" />
  <row Id="4590" PostId="2664" Score="2" Text="[Леся Ставицька. Українська мова без табу. Словник нецензурної лексики та її відповідників: Обсценізми, евфемізми, сексуалізми. 456 с. Київ: Критика, 2008.](http://padaread.com/?book=54260&amp;pg=422)" CreationDate="2017-09-21T08:37:28.827" UserId="435" />
  <row Id="4591" PostId="2664" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, о, супер!" CreationDate="2017-09-21T12:24:17.217" UserId="4" />
  <row Id="4592" PostId="2669" Score="1" Text="“Чоловік з Украї́на дзвонив” — it should be “Чоловік з Украї́н**и** дзвонив” instead. “Чоловік дзвонив з Україні” — it should be “Чоловік дзвонив з Україн**и**” instead." CreationDate="2017-09-23T18:07:46.587" UserId="4" />
  <row Id="4593" PostId="2669" Score="0" Text="In both cases the preposition _з_ (“from”) relates to the word _України_ (“Ukraine”), which is in genitive case, right as expected by the preposition _з_ (actually preposition _з_ can combine not only with genitive case, but also with the instrumental case —  in that occasions it means “with” instead of “from” — but that information seems to be off-topic)." CreationDate="2017-09-23T18:14:24.833" UserId="4" />
  <row Id="4594" PostId="2669" Score="0" Text="In all other aspects — sorry, I don't understand your question." CreationDate="2017-09-23T18:15:22.560" UserId="4" />
  <row Id="4595" PostId="2669" Score="1" Text="In addition to the concerns raised in comments above, the title of the question does not correspond to its body. Yes, the Nominative and Vocative never use the prepositions. The question body, instead, is mixing the preposition `з` in roles of location and attribution, hence the different cases. Please clarify your question in further details if possible." CreationDate="2017-09-23T20:03:03.077" UserId="8" />
  <row Id="4605" PostId="2669" Score="0" Text="That's a question you cannot ask, or, better said, shouldn't ask, because languages go as they go, there's no reason at all why this or that case is used. Take it as it is." CreationDate="2017-09-24T23:49:15.877" UserId="66" />
  <row Id="4596" PostId="2671" Score="0" Text="Note: _Sorry, I'll try to fix the last paragraph later. Because it's mostly g.translate with copy-paste. If anybody wants to fix, then it'll be good._" CreationDate="2017-09-24T06:55:13.460" UserId="585" />
  <row Id="4597" PostId="2671" Score="0" Text="«_Big_ is not adjective for Subject but close for (if I did not mistake) Predicate» — так, _великим_ тут частина складного присудка («є великим»). Але, незважаючи на те, що воно присудок, воно все ще є прикметником (це паралельні категорії: частина мови і член речення). Ви, мабуть, хотіли сказати «виконує роль не [означення](//uk.wikipedia.org/wiki/Означення_(мовознавство)), а присудка» (а не «не прикметник, а присудок»). Вікіпедія каже, що означення (як член речення) англійською _[grammatical modifier](//en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_modifier)_ — але не знаю, наскільки це точно." CreationDate="2017-09-24T07:06:41.483" UserId="4" />
  <row Id="4598" PostId="2671" Score="1" Text="Теж не дуже в цьому розуміюсь. Те що це паралельні категорії — мені відомо. Хотів наголосити, що прикметник при підметі зазвичай дещо відрізняється від прикметника не при ньому, особливо якщо це щось біля присудку. Можливо дійсно тре вставити «означення»." CreationDate="2017-09-24T07:15:23.237" UserId="585" />
  <row Id="4599" PostId="2671" Score="0" Text="Як варіант, ще можна сказати «acts not like a usual adjective here, but as a part of predicate» (щоби запобігти вживанню менш очевидного «grammatical modifier» і при цьому формально не казати «не прикметник») — ну це просто як ідея (я бачу, що Ви вже виправили іншим чином)." CreationDate="2017-09-24T07:39:11.797" UserId="4" />
  <row Id="4600" PostId="2672" Score="3" Text="нам терміново потрібний етимолоґічний словник, що його можна буде оновлювати онлайн з перевіркою модераторами, бо це якийсь хаос суцільний." CreationDate="2017-09-24T15:42:56.447" UserId="240" />
  <row Id="4606" PostId="2673" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Запитання, які стосуються перекладу, мають містити переклад своїми словами (українською), контекст (також українською), і, бажано, варіанти, які автор знайшов в Інтернеті, з поясненням, чому ці варіанти не підходять. Це запитання містить пояснення англійською, але цього може бути недостатньо." CreationDate="2017-09-26T02:56:53.327" UserId="8" />
  <row Id="4608" PostId="2673" Score="0" Text="Тобто йдеться фактично про співвідношення висот малої та великої літер (у певному шрифті) — я правильно розумію? Ні, помилився, мова про відношення висоти малих літер до розміру кегля." CreationDate="2017-09-26T04:04:49.360" UserId="4" />
  <row Id="4616" PostId="2674" Score="6" Text="А де можна поставити &quot;+&quot; за *у степу й хрущ м'ясо*? :)" CreationDate="2017-09-26T13:41:16.253" UserId="435" />
  <row Id="4610" PostId="2675" Score="6" Text="я з повагою ставлюсь до вашого специфічного написання слів, що відрізняється від класичного (чинного) правопису і орфографічних словників, хоч і не вітаю такі відхилення на SE. Утім, якщо цитуєте той же СУМ чи інші джерела, то, згідно з правилами цитування, зберігайте, будь ласка, оригінальну орфографію, а не вводьте людей в оману ще дужче." CreationDate="2017-09-26T07:34:07.657" UserId="435" />
  <row Id="4609" PostId="2676" Score="0" Text="Оце _x_ асоціюється з абсцисою (тобто горизонтальним розміром). Хоча якщо читати «**е**кс-пропрорція» (чи навіть писати «**е**кс- / **e**x-пропроція» — аналогічно до одиниці вимірювання _[**e**x](//developer.mozilla.org/en-US/docs/Web/CSS/length#ex)_ у CSS), щоби було очевидно, що мова про (вертикальний) розмір англійської _x_, а не про _ікс_ із геометрії — то, може, спрацює. Цікаво, як українською буде _[x-height](//en.wikipedia.org/wiki/X-height)_ — _ікс-висота_?" CreationDate="2017-09-26T07:17:08.657" UserId="4" />
  <row Id="4612" PostId="2676" Score="0" Text="Можна читати кирилично, різницї у планї типографії між латинською чи кириличною _х_ наче немає тут. Хоча тут є цїкавий нюанс, ми не дуже відрізняємо терміни *мала* та *рядкова лїтера*. А [ми](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D0%B0_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0) і [не тїльки](https://www.paratype.ru/E-ZINE/issue02/knowhow.htm) позначаємо це як звична мала лїтера. Тому я би це позначив як _рядкова_, що входить  у множину _малих_." CreationDate="2017-09-26T08:01:41.540" UserId="585" />
  <row Id="4613" PostId="2676" Score="0" Text="@Follower що таке рядкова літера?" CreationDate="2017-09-26T08:08:12.503" UserId="9" />
  <row Id="4614" PostId="2676" Score="0" Text="@Yola наразї те саме, що і мала лїтера. Зустрічається [инколи](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF_(%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0)). Я пропоную, щоб та позначала ту, що в межах _x-висоти_." CreationDate="2017-09-26T08:11:40.703" UserId="585" />
  <row Id="4615" PostId="2676" Score="0" Text="@Follower, я мав на увазі різницю між читанням у нас назв англійських і «латинських» літер. Геометричні координати ми називаємо _ікс_ і _ігрек_, а не _екс_ і _в(у)ай_ — тож якщо вимовляти це слово як _**екс**-пропорція_, а не _**ікс**-пропорція_ (а на письмі, можливо, навіть як _**екс**_- чи _**ex**-пропорція_ замість _**x**-пропорція_), то, можливо, виникатиме менше недоречних натяків на горизонтальність виміру." CreationDate="2017-09-26T10:21:30.753" UserId="4" />
  <row Id="4618" PostId="2677" Score="1" Text="FYI: Метростанция it's in Bulgarian: https://goo.gl/y2UqJQ" CreationDate="2017-09-27T11:05:38.877" UserId="35" />
  <row Id="4619" PostId="2677" Score="1" Text="@ovnia well, what can I say, that means google ukrainian localization suck." CreationDate="2017-09-27T11:25:55.383" UserId="302" />
  <row Id="4620" PostId="2677" Score="1" Text="true. that's just FYI. I've already contributed the right transcription btw :)" CreationDate="2017-09-27T11:46:15.510" UserId="35" />
  <row Id="4617" PostId="2678" Score="2" Text="I suggest adding information about &quot;ш&quot; that can be prounounced similar to Russian &quot;щ&quot; before &quot;і&quot;. And there are words that differ only by this: &quot;пишіть&quot;/&quot;пищіть&quot;; &quot;гуляші&quot;/&quot;гулящі&quot; (though here stress is different).&#xA;Also maybe it's a good idea to reference at least English wiki? &quot;The letter щ represents two consonants [ʃt͡ʃ].&quot; https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_language" CreationDate="2017-09-27T06:28:21.477" UserId="49" />
  <row Id="4698" PostId="2681" Score="1" Text="Гарно й доступно виклали, @Sasha! Оформлювати додаткову відповідь немає сенсу, але кому цікаво, можна ще додатково почитати: 1) [стисло](http://www.subject.com.ua/ukrmova/zno/246.html), 2) [докладніше і зокрема про обставини](https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/sintaksis_i_punktuacija/porjadok_sliv_u_rechenni/7-1-0-189), 3) [акцент на інверсії - непрямому порядку слів](http://www.ukrlit.net/info/criticism/inversion.html)." CreationDate="2017-10-03T08:30:50.130" UserId="435" />
  <row Id="4699" PostId="2681" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, о, то це дуже добре. У відповіді — те, що я сам колись придумував (у джерела навіть і не дивився, бо не думав, що хтось буде розписувати цю тема). А за Вашими посиланнями — це вже що (мабуть) професійні мовознавці із цього приводу пишуть." CreationDate="2017-10-03T09:06:28.873" UserId="4" />
  <row Id="4700" PostId="2681" Score="0" Text="Виходить ([звідси](http://www.ukrlit.net/info/criticism/inversion.html)), що прямий порядок — це «я ніколи не робитиму цього» (прислівникова обставина перед словом, до якого вона відноситься). Але ми в українській мові настільки звикли гратися порядком, що я до цього моменту навіть і не знав, який саме порядок вважається прямим." CreationDate="2017-10-03T09:08:26.913" UserId="4" />
  <row Id="4701" PostId="2681" Score="0" Text="Все-таки я б зробив з Вашого коментаря окрему відповідь. Бо там є інформація, якій у моїй відповіді однозначно бракує — який саме порядок вважається прямим. (Хоч, може, можна додати і в цю, але я поки не знаю, як.)" CreationDate="2017-10-03T09:14:02.083" UserId="4" />
  <row Id="4702" PostId="2681" Score="0" Text="Не заперечую, якщо доповните свою :)" CreationDate="2017-10-03T11:04:18.413" UserId="435" />
  <row Id="4625" PostId="2682" Score="1" Text="Яка візуалізація! Дякую! Щоправда, дещо здивована, що *личкування/личкувати* = *облицювання/облицьовувати*. Утім, [СУМ](http://sum.in.ua/s/lychkuvaty) спростував мої сумніви. До сьогодні знала лише про одне значення *личкувати* (перше в СУМ), причому в досить специфічному контексті: *личкувати кишки на ковбаси* &#xA; = чистити кишки ізсередини, наступна стадія після прання кишок (пам'ятаю ще з далекого дитинства, коли у бабусі в селі кололи свиней)." CreationDate="2017-09-28T08:32:38.327" UserId="435" />
  <row Id="4626" PostId="2682" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, а є ще варіант «оздоблювати». Хоча декілька місяців тому (ну, я робив відповідь раніше, просто вона залежалася на ЖД) я прийшов висновку, що це не зовсім те саме (не повний синонім). Але вже забув чому (здається, щось мало ширший набір змістів, мабуть, саме «оздоблювати»). Зате тепер буду знати про личкування кишок на ковбаси :)." CreationDate="2017-09-28T09:02:50.843" UserId="4" />
  <row Id="4627" PostId="2682" Score="1" Text="А [тут](http://shron.chtyvo.org.ua/Ponomarov_Anatolii/Ukrainska_mynuvshyna.pdf) є інше значення *личкування* - &quot;традиційний спо­сіб підтвердження злочину шляхом осо­бистого засвідчення та речових доказів. Звичаєве право вимагало, щоб лице (тоб­то річ) було показано ще до суду комусь із сільської влади...&quot;. Взагалі, дуже цікаве джерело за посиланням." CreationDate="2017-09-28T12:05:11.920" UserId="435" />
  <row Id="4632" PostId="2684" Score="0" Text="Як щодо *врятовний* за аналалогією з [діагоналізовний](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%80%D0%B8%D1%86%D1%8F)" CreationDate="2017-09-30T09:42:00.423" UserId="9" />
  <row Id="4633" PostId="2684" Score="2" Text="Якби ви знайшли якесь джерело для підтвердження вашої думки про *-овуваний*, якусь статтю чи приклади класиків." CreationDate="2017-09-30T09:44:01.627" UserId="9" />
  <row Id="4634" PostId="2684" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainain Language.SE! Щиро кажучи, мені не дуже очевидно, як цей допис відповідає на запитання." CreationDate="2017-09-30T09:46:44.370" UserId="8" />
  <row Id="4647" PostId="2684" Score="0" Text="Перепрошую за відповідь, яка мала б бути насправді коментарем — я тут новенький, не знайшов кнопки «коментувати» під коментарем, який містив питання, на яке я тут спробував відповісти." CreationDate="2017-09-30T14:19:51.743" UserId="1156" />
  <row Id="4653" PostId="2684" Score="1" Text="@PYPY, на жаль, тут можливість коментувати (мається на увазі — чужі дописи; свої завжди можна) надається лише після досягнення користувачем рейтингу в 50 (мені особисто такі обмеження не подобаються, але ми обрали шлях приєднатися до існуючої мережі StackExchange, а не робити свій сайт з нуля, тож ми не можемо це змінити). На щастя, Ви вже маєте аж 65 рейтингу, тож уже можете і відповідати, і коментувати, і розмовляти в чаті, і багато чого. Про всяк випадок — кнопка коментування виглядає [так](//i.imgur.com/zsbDoSJ.png). Ну і в будь-якому разі, радий, що Ви приєдналися. В нас тут обмаль людей." CreationDate="2017-09-30T15:54:38.043" UserId="4" />
  <row Id="4636" PostId="2685" Score="1" Text="Я згоден, що Пономарів у даному випадку занадто пуристичний, а слово «займатися» в сучасній українській мові можна використовавати і в значенні «займатися справою», а не лише «займатися полум'ям». Але, формально кажучи, з того, що «займатися справою» не можна висловити одним словом («справувати»), не випливає, що використання «займатися» в цьому випадку є правильним, а не русизмом/росіянізмом — можливо, оте варто «справувати» варто висловлювати двома словами, але іншими (наприклад, «робити справу»). (Це **не** моя точка зору, я лише кажу, що лише з відсутності «справувати» нічого не випливає.)" CreationDate="2017-09-30T11:09:57.947" UserId="4" />
  <row Id="4644" PostId="2685" Score="1" Text="Слово [_справуй_](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=%D1%81%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8) цїлком існує, хоча наразї _займись справою_ часто використовують в сенсї _працюй_ чи щось на штиб цього. Щодо _займися чимось_ — існує [_візьмися_](http://sum.in.ua/s/uzjatysja)" CreationDate="2017-09-30T12:05:11.067" UserId="585" />
  <row Id="4648" PostId="2685" Score="0" Text="Якщо слово чи зворот є русизмом, це ще не означає, що воно є неправильним в українській мові. Об'єктивно, ми перебуваємо в настільки тісному контакті з російською, що нам здебільшого важко позбутися однієї російської кальки, не винайшовши іншу таку ж кальку, тому має сенс говорити лише про ненормативні русизми. Але, в даному випадку, я бачу лише *бажання* зробити таку конструкцію ненормативною." CreationDate="2017-09-30T14:58:35.543" UserId="1156" />
  <row Id="4649" PostId="2685" Score="0" Text="Щодо «справуй» і под. Так, в архаїчному пласті мови вони справді можуть бути — проте, сучасним українцям (навіть тим, що з дитинства українською балакають) вони здебільшого невідомі — ми достеменно не знаємо, що вони означали, в яких випадках вживались, а в яких ні, й інтуїтивно розуміємо їх вміру розуміння знайомих коренів. «Займися чимось» ≠ «візьмися за щось»: перше більше стосується заняття, що почнеться й триватиме якийсь час, друге — докладення зусиль, щоб початичи діяльність, або щоб зробити справу як слід, інтенсивно. Тобто, значення близькі, але не тотожні." CreationDate="2017-09-30T15:13:42.310" UserId="1156" />
  <row Id="4681" PostId="2685" Score="0" Text="Я розглянув два випадка: коли конче потребують, аби щось робив чи навіть зробив: _візмися_, як на мене, цїлком підходить тут. Також є мʼякіша форма — _бери_ • _бери справу_. В инших чи в більшостї випадках замінюється такими допоміжними дїєсловами: _почни_, _зроби_, _роби_, бува навіть [_май_](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=мати) чи вся конструкцїя замінюється питомими иншими дїєсловами. До речі, [є](http://sum.in.ua/s/chymchykuvaty) слово [_чимчикуй_](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=чимчикувати) (щоправда, з иншим значенням)." CreationDate="2017-10-01T08:01:34.053" UserId="585" />
  <row Id="4686" PostId="2685" Score="0" Text="Ну а як щодо конкретного прикладу: вам набридає нудьгуючий товариш, поки ви пишете важливий коментар. Якщо я міг би сказати йому «Займися чимось!», щоб він спробував відволіктися на щось інше, поки я пишу, то яку фразу з тим же змістом скажете йому ви?" CreationDate="2017-10-02T16:24:15.197" UserId="1156" />
  <row Id="4643" PostId="2686" Score="0" Text="Скажімо так, «похапцем» в ролі прислівника точно не є неологізмом. Але от використання окремого іменника «похапець», може, й можна вважати чимось на зразок використання неологізму, бо, хоча очевидно, що слово «похапець» колись було, але воно майже зникло з мови з тих часів і зараз хтось його може разглядати, наче повторно створене на основі нормативного прислівника (але не кажу, що це правильна точка зору, я не знаю). «Прожогом» — дуже хороша аналогія!" CreationDate="2017-09-30T12:04:51.450" UserId="4" />
  <row Id="4635" PostId="2687" Score="1" Text="Дякую за Вашу відповідь (і інші відповіді теж). Але: (1) На цьому сайті прийнято підкріплювати відповіді джерелами. (2) На цьому сайті прийнято додавати відповіді лише якщо вони містять щось нове в порівнянні з існуючими відповідями (якщо не нову інформацію, то хоч нову спробу систематизації). Джерелом у даному разі може виступити посилання на словник (що розкриває значення слів саме таким чином) або цитати з літератури (з яких видно, що значення слова є саме таким). Щодо самого змісту відповіді — то я безумовно з Вами згоден." CreationDate="2017-09-30T11:02:13.827" UserId="4" />
  <row Id="4640" PostId="2688" Score="0" Text="В принципі згоден на 100%, хоча знов таки без достатньої аргументації. (Ось сучасний автор Оксана Забужко «не залежати на» вживає — як довести, що його не зрозуміють?) І знов таки, як мені здається, відповідь нічого не додає (і значення, і те, що «не залежати на» — застаріле, сказане в іншій відповіді), хоч, може, і недостатньо виразно." CreationDate="2017-09-30T11:27:57.473" UserId="4" />
  <row Id="4645" PostId="2688" Score="0" Text="Схоже, про Забужко більше говорять, ніж справді її читають (а читаючи, невідомо, чи справді розуміють її так, як їй того б хотілося) — не можна сказати, що її мова є зразком для масового наслідування. Якщо в сучасній публіцистиці (при тому, що журналісти загалом не гребують усілякою мовною екзотикою) «залежати на» практично відсутнє, то, мабуть, журналісти або не знають про таку конструкцію, або сприймають її як помилку." CreationDate="2017-09-30T13:55:07.570" UserId="1156" />
  <row Id="4697" PostId="2688" Score="0" Text="@PYPY Будь ласка, додайте посилання на джерела, які підтверджують вашу думку щоб зробити ваш допис кращим. Дякую!" CreationDate="2017-10-03T08:15:04.507" UserId="69" />
  <row Id="4637" PostId="2690" Score="2" Text="І ще одне. Дві відповіді від одного користувача на одне і те саме  запитання мають сенс лише тоді, коли вони обидві відповідають на запитання, але з принципово різних точок зору. У даному випадку, на мою думку, має сенс скласти обидва ваші дописи разом." CreationDate="2017-09-30T11:16:00.910" UserId="8" />
  <row Id="4639" PostId="2690" Score="1" Text="Так, я згоден із bytebuster. У даноми випадку було би доречніше відредагувати («edit») першу відповідь, зробивши її «вмістилищем» усіх Ваших думок, а не створювати окрему відповідь під тим же запитанням. Ви, в принципі, й зараз можете це зробити, натиснувши «edit» на старішій відповіді, а потім «delete» на новішій." CreationDate="2017-09-30T11:24:02.250" UserId="4" />
  <row Id="4642" PostId="2690" Score="1" Text="Щодо активних дієприкметників, то зверніть увагу на цю статтю, там і про рос мову цікаво написано [Активні дієприкметники в українській літературній мові: уживати чи ні?](http://dspace.nbuv.gov.ua/handle/123456789/42899)" CreationDate="2017-09-30T12:01:04.433" UserId="9" />
  <row Id="4646" PostId="2690" Score="0" Text="По-моєму, боротьба з дієприкметниками як самоціль — початково хибна задача. Навіть авторка статті визнає, що ці «невластиві» слова глибоко вкоренилися в українську мову. Якщо так, то чи справді вони їй настільки невластиві — адже ми вже не можемо їх позбутися, не спотворивши зміст неточними синонімами й не перетворюючи кожне друге речення на складнопідрядне пекло." CreationDate="2017-09-30T14:15:43.197" UserId="1156" />
  <row Id="4682" PostId="2691" Score="0" Text="_м'яких губних приголосних не існує_. Що гадаєте щодо сучасного слова [як приклад] _[свято](http://sum.in.ua/s/svjato)_? Також наразї вживають _совєцький_ як режим з вельми негативною окрасою (тотожнього до нацизму)." CreationDate="2017-10-01T08:14:01.320" UserId="585" />
  <row Id="4685" PostId="2691" Score="0" Text="Свято в желехівці записувалось як сьвято, що більш відповідає його точній вимові: м'якість переходить на попередню зубну приголосну, «я» звучить радше як дифтонгоїд (у вимові частини носіїв — практично «сьвйато»), саме ж «в» лише ледь пом'якшується. Також, якщо Ви намагаєтесь писати желехівкою, то могли звернути увагу, що після «в» (та решти губних) вживається непом'якшуюче «і», тоді як  пом'якшуюче «ї» — ніколи. Щодо політичного забарвлення: введення в українську мову чужої фонетики може виражати також і повагу — в УРСР 60-х років «Ленін» вимовляли як «Лєнін», з поваги до вождя." CreationDate="2017-10-02T16:04:28.430" UserId="1156" />
  <row Id="4658" PostId="2692" Score="0" Text="Пробачте, але -1. Ця відповідь відповідає формату блоґів чи соцмереж, вона запрошує до дискусії і викладає деякі слушні думки. **Але.** На StackExchange ми віддаємо перевагу відповідям, які, власне, відповідають на запитання, ґрунтуючись на наукових знаннях. Власна думка автора може підсилювати аргументацію, але не бути основною. Окрім того, на жаль, 2 із 3 абзаців цієї відповіді ґрунтуються на незнанні, а не на знаннях. *Cookies* походить від *fortune cookies* — це типово американське явище, і саме це є причиною складнощів перекладу." CreationDate="2017-09-30T17:58:18.610" UserId="8" />
  <row Id="4694" PostId="2692" Score="1" Text="Ну а як іще сказати, що виробленої норми поки що нема?! Питання правильне, потрібне, важливе — видаляти його не слід, але правильна відповідь коротко звучатиме так: усталена норма не виробилась, і нема ознак, що нинішні фейсбучні «реп'яшки» розповсюдяться й проживуть довше, ніж «коржики», що в середині нульових також були присутні в різних локалізаціях ПЗ." CreationDate="2017-10-02T18:20:05.863" UserId="1156" />
  <row Id="10069" PostId="2692" Score="0" Text="@bytebuster Будь ласка, не використовуйте напів відповіді у коментарях. ))))" CreationDate="2020-01-24T10:58:02.510" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10070" PostId="2692" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, мені здалося, що ви переплутали. Мій коментар написаний під відповіддю і призначений для покращення цієї відповіді. Коли писалася [стаття](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/222/8) про «напіввідповіді у коментарях» — там йшлося про коментарі під запитанням." CreationDate="2020-01-24T11:54:18.187" UserId="8" />
  <row Id="4654" PostId="2693" Score="0" Text="+1 за -*чик*. Щодо того, що якщо вписано в словники, то вже нічого не поробиш, не згоден." CreationDate="2017-09-30T16:43:56.563" UserId="9" />
  <row Id="4657" PostId="2693" Score="0" Text="В академічні словники просто-так слова зі стелі не вписують — як правило, мають бути джерела, на які ці словники спираються. Тобто, позбуваючись словникового русизму, вам доведеться також довести недостовірність чи невідповідність тих джерел. Крім того, присутність активно вживаного слова у словнику сприяє його використанню — відтак, кількість джерел зростає, слово вкорінюється й узвичаюється." CreationDate="2017-09-30T17:52:29.830" UserId="1156" />
  <row Id="4666" PostId="2693" Score="0" Text="Цікавить нормативність в українській мові слова, схожого на російське, яке звинувачують у тому, що воно &quot;росіянізм&quot;. Незважаючи на визначення в СУМі, я зазвичай зустрічав слово &quot;росіянізм&quot; саме з забарвленням &quot;невластива українській мові калька з російської&quot;." CreationDate="2017-09-30T18:54:11.967" UserId="49" />
  <row Id="4671" PostId="2693" Score="1" Text="До речі, «калька» й «запозичення» — не одне й те ж. Напр., рос. «кислород» — калька з «oxygen», послівним перекладом якого він є. І хоча спорідненість мов часто створює плутанину між запозиченням з російської та калькою з російської, використовувати слово «калька» як ярлик для будь-якого небажаного русизму — помилка. «Калька» стосується лише копіювання моделі іншомовного слова чи звороту, «запозичення» — прямого копіювання слова. Напр., комсомол — пряме запозичення, а колгосп — калька (при цьому, обидва нормативні)." CreationDate="2017-09-30T20:27:25.373" UserId="1156" />
  <row Id="4703" PostId="2694" Score="0" Text="Насправді всі ваші твердження можна перевірити за допомогою словників (і попередні відповіді дають такі посилання). Будь-ласка додайте посилання на словники які підтверджують ваші висновки." CreationDate="2017-10-03T13:30:17.733" UserId="69" />
  <row Id="4661" PostId="2695" Score="0" Text="«Якби _„завантажити“_ початково стосувалось виключно _upload_, то логічним відповідником для _download_ було б _„вивантажити“_» — спочатку був подумав, що Ви помилились під час друку і насправді мали на увазі: «Якби _„завантажити“_ початково стосувалось виключно _**down**load_, то логічним відповідником для _**up**load_ було б _„вивантажити“_». Потім зрозумів, що це, мабуть, не помилка, а просто інше сприйняття. Хоча для мене особисто радше download=завантажити, upload=вивантажити." CreationDate="2017-09-30T18:14:37.120" UserId="4" />
  <row Id="4662" PostId="2695" Score="3" Text="Тобто тут ще можуть бути два погляди: варіант А — «мій комп'ютер — наче вантажівка, що завантажується в одному місці Інтернету і вивантажується в іншому, а я наче водій» (мій), варіант Б — «мій комп'ютер — це моя територія, а сторонній сервер „приїжджає“ до мене в гості» (припускаю, що Ваш). І така різниця у сприйнятті різних людей — це ще одне, що додатково заважає остаточно стабілізувати терміни." CreationDate="2017-09-30T18:20:08.350" UserId="4" />
  <row Id="4680" PostId="2699" Score="2" Text="Хочу нагадати, що СУМ-11 — [совєцьких часїв](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85). Там [могли](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%BE%D1%86%D0%B8%D0%B4) помічати звичнї слова або дїялективними, або полонїзмами, або застарілими чи щось на штиб. А теперішня лїнґвистика така собі, якщо чесно, ба навіть не дуже змінилася за всі цї часи." CreationDate="2017-10-01T07:13:23.323" UserId="585" />
  <row Id="4688" PostId="2699" Score="0" Text="У даному випадку, йдеться про застарілість не слова «стрічка», а одного з його значень. Тоді як інше значення зберігалось (те, що на Вашому суржику звучить як «лєнта», літературною українською мовою називається «стрічка»)." CreationDate="2017-10-02T16:37:38.347" UserId="1156" />
  <row Id="4690" PostId="2699" Score="0" Text="До речі, а хіба желехівкою не правильнїше буде «звичні» (бо «звичний»)? Чи в Вашому варіянтї вимовляється «звичнїй», і від нього «звичнї»?" CreationDate="2017-10-02T17:15:46.550" UserId="1156" />
  <row Id="4706" PostId="2700" Score="0" Text="Дуже цікава думка. Тобто в західних областях «хробак» використовується в усіх значеннях («черв'як» рідко використовують), а у центрально-східних — диференціація за значенням (основним для слова), — я правильно зрозумів?" CreationDate="2017-10-04T08:54:40.840" UserId="4" />
  <row Id="4707" PostId="2700" Score="0" Text="Шкода, що буде **ду-у-же** важко знайти докази для цього. Але думка дуже цікава. (Якби хтось перелопатив літературу письменників із різних областей, щоби знайти докази для цього, але це неп'ятихвилинна справа…)" CreationDate="2017-10-04T08:55:40.513" UserId="4" />
  <row Id="4708" PostId="2700" Score="1" Text="[СУМ-11: хробак](http://sum.in.ua/s/khrobak) — першим значенням подається личинка (зокрема, личинка хруща, як це видно з прикладів), другим — черв'к. Проте, у звичному мені варіанті усної української (Черкащина) дощових черв'яків називають лише черв'яками, а хробаками — лише личинок хруща." CreationDate="2017-10-04T11:37:08.067" UserId="1156" />
  <row Id="4711" PostId="2700" Score="0" Text="Так, особистий досвід. Але, на жаль, особисті враження за своєю природою непевні (одному жителю міста М., наприклад, здається, що слово с. уживається здебільшого в цьому значенні, а іншому жителю того ж міста М. — що в іншому). Але в будь-якому разі це дуже цікава інформація." CreationDate="2017-10-04T12:56:16.027" UserId="4" />
  <row Id="4734" PostId="2700" Score="0" Text="СУМ-11, проте, підтверджує семантичну різницю між «черв'яком» та «хробаком» принаймні в частині діалектів. Для випадку, коли «хробак» позначає «черв'яка» взагалі, нема потреби виділяти з нього «личинку», яка також червоподібна, а отже, ймовірно, хробак-личинка і хробак-черв'як належать до різних діалектів. Логічно?" CreationDate="2017-10-05T15:27:32.623" UserId="1156" />
  <row Id="4736" PostId="2700" Score="0" Text="Я не розумію, чому Вам поставили мінус. Адже думку Ви висунули дуже цікаву (і, можливо, правильну) думку. Але, ні, доведення нелогічне, в СУМ-11: «хробак» — (1) «безхребетна тварина» // «личинка»; «хробак» — (1) «личинка», (2) «= черв'як 1»; так, я помітив, що в різному порядку визначення йдуть; але формально це не доводить навіть різницю в значеннях, не кажучи вже про залежність від діалекту (ІМХО)." CreationDate="2017-10-05T16:17:14.767" UserId="4" />
  <row Id="4757" PostId="2700" Score="0" Text="Оце вже цікаво! Тобто з одного боку походить від псл. _xrobakъ_ «жук, личинка», отже ймовірно, хоч у якохось регіонах першим має зберегтися первісне значення «личинка», а з іншого — у Польщі воно означає саме черв'як (отже можна припустити якийсь діалектний градієнт ([діалектний континуум](//uk.wikipedia.org/wiki/Діалектний_континуум)) між ними). Подивимось, як відреагують інші, хоча, боюся, на жаль, не багато хто витрачає час на переоцінення вже оцінених відповідей." CreationDate="2017-10-06T08:44:35.617" UserId="4" />
  <row Id="4726" PostId="2703" Score="0" Text="Yes, I wanted to repeat the example I encountered instead of simplifying it, which sometimes might change the grammatical rules." CreationDate="2017-10-05T10:11:46.923" UserId="1079" />
  <row Id="4727" PostId="2703" Score="0" Text="I understand now that the reflexiveness of the verb doesn't matter.  I was trying to understand the grammatical rules from when genitive case is specifically disallowed. As a beginner, I haven't found much information, and most native speakers I have asked can immediately tell me what sounds correct, but are unable to provide much more than that. It sounds like the best strategy is to just use the accusative case to avoid potential mistakes." CreationDate="2017-10-05T10:17:33.603" UserId="1079" />
  <row Id="4728" PostId="2703" Score="0" Text="@user7085278, yep. Accusative is not always the nicest choice, but at least it's always grammatically correct (for direct object of the transitive  verb). Genitive (for direct object of the transitive verb) can be used to bring some additional connotation (e.g. partiality), just to make it nicer (or sometimes just to make it sound &quot;more typical&quot;), but is not required, in my opinion." CreationDate="2017-10-05T10:34:30.370" UserId="4" />
  <row Id="4729" PostId="2704" Score="0" Text="Іван, цікава інформація. Чи можете навести якісь підтвердження?" CreationDate="2017-10-05T14:29:11.590" UserId="4" />
  <row Id="4730" PostId="2704" Score="3" Text="Так мені мій дід розповідав ще в дитинстві. Інших підтвержень не маю." CreationDate="2017-10-05T14:33:28.090" UserId="1160" />
  <row Id="4732" PostId="2704" Score="0" Text="Тобто це самогон? Щодо походження назви - без підтвердження з боку дослідників це скоріше приклад народної етимології, як про це вже написав Jack." CreationDate="2017-10-05T15:10:04.073" UserId="69" />
  <row Id="4737" PostId="2704" Score="0" Text="@Artemix, як на мене, це достатньо реалістична версія походження назв _шпагатівка_ і _мотузяна_ (на відміну від жартівливої версії у відповіді пана Jack про те, що із самих мотузок хтось самогон варив) — хоча так, звісно, без жодних доведень поки що." CreationDate="2017-10-05T16:24:31.107" UserId="4" />
  <row Id="4738" PostId="2704" Score="0" Text="Не останню роль відіграє те, що стакання мотузкою було, як я розумію, остіннім етапом виготовлення. А останній відбивається найбільше. Згадаємо назву тижня у росіян «неделя» (спочатку так називали лише останній день тижня) або використання слова «лѣто» у значенні «рік» (нагадаю, що «літо» вважалося раніше останньою порою року, рік починався у вересні)." CreationDate="2017-10-05T16:34:42.010" UserId="4" />
  <row Id="4740" PostId="2704" Score="2" Text="@Sasha Оце вже посилання. Хоча навіть словник вказує що &quot;мотивується&quot; а не &quot;походить&quot;." CreationDate="2017-10-05T16:53:39.690" UserId="69" />
  <row Id="4735" PostId="2706" Score="0" Text="Версію про печатку із шнурком (&quot;шпагатом&quot;) здається теж зустрічав." CreationDate="2017-10-05T16:11:47.540" UserId="69" />
  <row Id="4746" PostId="2706" Score="0" Text="@Artemix, теж цікава версія (на додачу про [мотузок, який чіпляли до змійовика](//ukrainian.stackexchange.com/a/2704)). Можливо, вони обидві правдиві в тому сенсі, що в часи поширення печатки зі шнурком вже вживане слово шпагатівка «перекочувало» на рідину під такою печаткою. Те, що печатка з мотузком є первісною причиною назви, могло б спростувати використання слова до виготовлення рідини під такою печаткою, але дати мені наразі невідомі (пісня зафіксована у 1955 в «Українські народні пісні. Книга 2» (Київ, «Мистецтво», 1955) на сторінці 187 — але це мало про що каже)." CreationDate="2017-10-05T17:37:25.670" UserId="4" />
  <row Id="4754" PostId="2708" Score="0" Text="-1: весь текст цієї відповіді дублює версії, запропоновані в інших відповідях." CreationDate="2017-10-06T05:51:08.197" UserId="8" />
  <row Id="4756" PostId="2708" Score="2" Text="@bytebuster, так. [І це нормально](//meta.stackexchange.com/q/70619) — робити відповідь, що підсумовує інші відповіді." CreationDate="2017-10-06T08:28:44.483" UserId="4" />
  <row Id="4758" PostId="2708" Score="1" Text="не варто штучно притягати ситуацію, яка виникає навколо запитання, яке має 296 answers, і запитання, яке має 3 відповіді. Окрім того, якщо таке залишати, то варто вказувати авторів версій і оновлювати дайджест, коли зʼявлятимуться нові відповіді." CreationDate="2017-10-06T15:51:13.483" UserId="8" />
  <row Id="4759" PostId="2708" Score="0" Text="@bytebuster, «варто вказувати авторів версій» — так, пункти мали бути посиланнями, просто в той момент не вистачило часу, мусив бігти (але і в такому вигляді відповідь має сенс, хоч і є гіршою, ніж запросто могла би бути); щодо оновлювати — зовсім необов'язково, відповідь може підсумовувати відоме на момент її створення, а далі як складеться. Не плутайте, будь ласка, «те, що було б краще» і «те, що є обов'язковим». Хоча я цілком згоден із Вами в тому, що так, як кажете, справді було б краще." CreationDate="2017-10-06T16:01:47.737" UserId="4" />
  <row Id="4760" PostId="2709" Score="0" Text="Звісно *live* можна перекласти як *активне* чи *динамічне*, але гадаю варто перекласти дослівно, *живе*." CreationDate="2017-10-07T05:46:35.770" UserId="9" />
  <row Id="4761" PostId="2709" Score="0" Text="Також можна використати слово *позиція*" CreationDate="2017-10-07T05:48:13.807" UserId="9" />
  <row Id="4762" PostId="2710" Score="1" Text="Нам потрібно, щоб було зрозуміло, що це розташування йде за вами на мапі. Тому ми зупинилися на варіанті &quot;маячок&quot;. Дякую за відповідь!" CreationDate="2017-10-07T09:15:03.180" UserId="1162" />
  <row Id="4771" PostId="2712" Score="1" Text="@Yola Я знаю) Побачив спливну менюшку) Але лише завтра зможу прийняти, це ж обмеження сайту." CreationDate="2017-10-07T19:19:33.390" UserId="1162" />
  <row Id="4788" PostId="2712" Score="0" Text="коли переклад з'явиться в офф версії Телеграму?" CreationDate="2017-10-08T18:27:16.850" UserId="35" />
  <row Id="4803" PostId="2712" Score="0" Text="@ovnia у нас є бот з локалізацією `@ukrtgbot`, а офіційно локалізація з'явиться (сподіваюся) в наступному оновленні, адже має з'явитися платформа перекладів (судячи з публікацій Дурова у твітері). Раді вас бачити там!)" CreationDate="2017-10-09T19:16:39.693" UserId="1162" />
  <row Id="4775" PostId="2714" Score="0" Text="«Це не паукальне число…, оскільки подїбна структура відмінювань зберігається і для складених числівників» — по-моєму, не аргумент. Із таким же успіхом ми можемо сказати, що «двацять одна (чи сто одна) сестра́» — не однина (бо сестер ажно 21 (101), а не 1). Просто в нас така граматика, що форми при числівниках _10m+n_ повторюють форми при числівниках _n_ (за винятком випадків, коли _m mod 10=1_)." CreationDate="2017-10-08T10:14:55.450" UserId="4" />
  <row Id="4779" PostId="2714" Score="0" Text="Я мав на увазі, що не бачу логіки в твердженні «„4 сестри“ — не паукальне число, бо „24 сестри“ мають ту ж форму». Із таким же успіхом можна сказати «„1 сестра“ — не однина, бо „21 сестра“ має ту ж форму». Десь же треба зупинитися." CreationDate="2017-10-08T10:51:22.707" UserId="4" />
  <row Id="4782" PostId="2714" Score="0" Text="НМД, в першу чергу важливо _які_ категорії виділяти, а не як їх називати. І якщо вважати (застаріле і діалектне) «дві руці» нормативним, то окрему двоїну таки маємо. (Адже можна сказати «2/3/4 руки́» і за великим бажанням «2 руці».)" CreationDate="2017-10-08T11:15:11.990" UserId="4" />
  <row Id="4783" PostId="2714" Score="0" Text="[Тут](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B2%D0%BE%D1%97%D0%BD%D0%B0#.D0.A5.D0.86.D0.A5_.D1.81.D1.82..C2.A0.E2.80.94_.D0.A5.D0.A5_.D1.81.D1.82.) згадують ся, що можна було і «за бажанням» _3, 4 руці_. Тотожні категорії?" CreationDate="2017-10-08T11:18:09.790" UserId="585" />
  <row Id="4784" PostId="2714" Score="0" Text="Ясно. Ну тоді справді маємо дві альтернативні форми паукального числа (більш нормативну/сучасну і більш діалектну/застарілу). (Хоча не факт, що вони повністю тотожні. Можливо, все-таки при різних числівниках перевага різним формам надавалась або була різниця в конотації — принаймні в частині діалектів.)" CreationDate="2017-10-08T11:20:55.937" UserId="4" />
  <row Id="4787" PostId="2714" Score="0" Text="Чи одна давня форма ся перетворила в застарілу двоїну, а друга сі зберегла. Тому давно вони могли бути тотожними, але пізнїше — вже нї, ось тут і конотацїї. Тема взагалї непростенькою виходить." CreationDate="2017-10-08T11:34:15.993" UserId="585" />
  <row Id="4772" PostId="2716" Score="0" Text="Дякую. Паукальне число - це саме той термін що мене цікавить.&#xA;Ось що я знайшов з вашою допомогою в англійській  Вікіпедії: &#xA;```&#xA;In Russian, a form similar to genitive singular (the remnants of the dual number[citation needed]) is also applied to three or four items (2, 3, 4 ка́мня – stones, gen. sg.; but 5...20 камне́й - stones, gen. pl.), making it effectively paucal (cf. э́тот ка́мень - this stone, nom. sg.; э́ти ка́мни - these stones, nom. pl.)." CreationDate="2017-10-08T02:20:52.090" UserId="215" />
  <row Id="4773" PostId="2716" Score="0" Text="@hutorny, так, це саме те, що я хотів сказати. Що з точки зору міжнародної лінгвістики оці «дві сестри́» і «п'ять сестер» можна було б розглядати не як родові відмінки, а як окремі числа (можливо, малопаукальне і великопаукальне; чи, вірніше, паукальне і спеціальна лічильна форма множини). Мабуть, так було б логічніше, але в нас так не прийнято." CreationDate="2017-10-08T10:08:06.597" UserId="4" />
  <row Id="4789" PostId="2717" Score="0" Text="Unfortunately, asking about translations **to** other languages is off-topic ([suggested on Meta](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/178/8)). However, this question can be easily salvaged if it asked about the *etymology* and the origin of the word. P.S. `/meidan/` is &quot;square, big area&quot; in many Turkic languages, incl. Crimean Tatar." CreationDate="2017-10-09T02:10:32.563" UserId="8" />
  <row Id="4790" PostId="2717" Score="0" Text="@FracturedRetina Yes, it’s urban setting, because here [_майдан_](https://en.wikipedia.org/wiki/Maidan) is the _main [central] square_ in a city (not always or more correct — not anywhere). Other squares are defined as _площа_ — just _a square_. But _Майдан_ also can mean _a meeting of a big number of people_ at this _maidan_ for solving political problems. Famous maidan: [Majdan Nezaležnosti](https://en.wikipedia.org/wiki/Maidan_Nezalezhnosti)" CreationDate="2017-10-09T02:23:46.883" UserId="585" />
  <row Id="4792" PostId="2717" Score="0" Text="[Here](http://slovopedia.org.ua/34/53407/33168.html) you can read personal opinion of [Borys Antonenko-Davydovych](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE-%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87) for the meaning of this word" CreationDate="2017-10-09T07:34:03.123" UserId="9" />
  <row Id="4793" PostId="2717" Score="1" Text="In fact, _майдан_ **doesn't necessarily mean urban setting**. Originally it's really an open place where people gather (see [майдан](http://sum.in.ua/s/majdan) in dictionary; or famous poem [«Останнє прохання старого лірника»](//uk.wikipedia.org/wiki/Останнє_прохання_старого_лірника) a.k.a. «[Переведіть мене через майдан](//www.youtube.com/watch?v=jIPJM48p4MY)» (more known due to the appearance of its Russian translation as a song in a film, but being originally Ukrainian)). However in minds of modern urban citizens the word really more associates with urban setting (they can't imagine other)." CreationDate="2017-10-09T07:51:47.087" UserId="4" />
  <row Id="4791" PostId="2718" Score="4" Text="Please add a context or usage examples." CreationDate="2017-10-09T06:18:33.843" UserId="35" />
  <row Id="4802" PostId="2721" Score="0" Text="А чому «However»? Твердження Антоненка-Давидовича (якщо припустити, що воно правильне) же не забирає в слова «майдан» можливості застосування до сільских майданів, а, навпаки, ще більше розширює сферу його вжитку. Я б сказав, «additionally» (або навіть «and even more — …»), але не редагую, бо міг не до кінця зрозуміти хід Ваших думок." CreationDate="2017-10-09T19:04:22.993" UserId="4" />
  <row Id="4805" PostId="2721" Score="0" Text="However відноситься до попереднього абзацу (&quot;на відміну від урбаністичного відчуття, описаного у попередньому абзаці - це не так&quot;)." CreationDate="2017-10-10T05:00:31.947" UserId="69" />
  <row Id="4824" PostId="2723" Score="0" Text="Не зовсім зрозумів. Тобто во вважаєте, що якщо бачили, як зайшов всередину — то «в», а як не бачили (може, зайшов, а може, й до коханки подався) — то «до»? Чи як?" CreationDate="2017-10-11T06:19:40.110" UserId="4" />
  <row Id="4832" PostId="2723" Score="0" Text="А чому в першому випадку результативність не всередині? (Я не «не погоджуюся», просто пояснено так, що до кінця не зрозуміло (мені принаймні).) Типу, в першому випадку важлива сама взаємодія з організацією «Такий-то банк» (і не важливо, всередині клієнт чи ні, теоретично може навіть прямо на вулиці взаємодія організована бути, як у [«МакДрайв»](//en.wikipedia.org/wiki/McDonald's#McDrive)), а в другому важливий сам факт знаходження всередині будівлі?" CreationDate="2017-10-11T12:35:58.047" UserId="4" />
  <row Id="4835" PostId="2723" Score="0" Text="Мабуть, це слід детальніше пояснити у відповіді. Бо якщо я з двома додатковими запитаннями ще не до кінця зрозумів позицію, то сторонньому читачу може бути ще важче зрозуміти. (Але як — **не знаю**, бо я сам до кінця не зрозумів; як наступне контрзапитання, хотів поставити: «А якщо ринок не критий (базар), то в такому випадку „до ринку“≡„на ринок“?» — але боюся, що я все-таки не в тому напрямку подумав…)" CreationDate="2017-10-11T19:11:25.130" UserId="4" />
  <row Id="4795" PostId="2724" Score="0" Text="Панові цїкаво вжив взятого якогось иноземного слова чи відзнайти питоме українське слово? _Запитання, які стосуються перекладу, мають містити переклад своїми словами (українською), контекст (також українською), і, бажано, варіанти, які автор знайшов в Інтернеті, з поясненням, чому ці варіанти не підходять._" CreationDate="2017-10-09T15:16:29.973" UserId="585" />
  <row Id="4798" PostId="2724" Score="0" Text="@excellproj, не зовсім зрозуміло, що саме Ви питаєте: (а) як краще перекласти іменник «[commit](//en.wikipedia.org/wiki/Commit_(version_control))» (я так розумію, мається на увазі в контексті [систем контроля версій](//uk.wikipedia.org/wiki/Система_керування_версіями)), чи (б) як має відмінюватися слово «коміт» (за умови, що саме його ми обрали відповідником англійському «commit»), чи (в) і те, і інше?" CreationDate="2017-10-09T15:28:36.623" UserId="4" />
  <row Id="4799" PostId="2724" Score="0" Text="@Sasha Дякую за уточнюючі питання: скоріше варіант (б). Так сказати як чуємо так и пишемо `commit`, то пишемо `коміт`, а де мається на увазі множина `commits`, то ...? Ось що хотілося дізнатися. Ось тут https://githowto.com/uk/removing_commits_from_a_branch автор вказав у заголовку `комміттов`(що здається є помилкою), а в тексті вживає  `коммітов` (Давайте зробимо швидку перевірку нашої історії **коммітов**.)" CreationDate="2017-10-09T15:36:37.337" UserId="1165" />
  <row Id="4952" PostId="2724" Score="0" Text="@Follower, Ви вживаєте літеру `ї` у словах `цїкаво` та `українською`. Очевидно, навмисно. Як Ви тоді розрізняєте вимову цих літер? В одному випадку вимовляється `[і]`, в іншому - `[йі]`." CreationDate="2017-10-29T16:21:11.213" UserId="352" />
  <row Id="4800" PostId="2725" Score="5" Text="Додам, що в термінології IEEE, зокрема Software configuration management IEEE 828, комітом називається revision, ревізія, що також можна використовувати як &quot;додати ревізію&quot; або &quot;опублікувати ревізію&quot;. А відмінювання коміта можна перевіряти за словом динамі́т, -ту, -тові (Голоскевич). Звичайно, ніяких динамітОв бути не може." CreationDate="2017-10-09T16:07:30.470" UserId="35" />
  <row Id="4953" PostId="2725" Score="0" Text="@ovnia, згідно Вашої логіки, у родовому відмінку має бути `коміту`, але Ви чомусь пишете `відмінювання коміта`." CreationDate="2017-10-29T16:22:21.013" UserId="352" />
  <row Id="4954" PostId="2725" Score="0" Text="@user2513149, хм, а якось не подумав, що закінчення можуть бути «-а» і «-у», просто на автоматі продублював із кларнета. «-А» чи «-у» в родовому — це ще відкрите питання." CreationDate="2017-10-29T17:07:56.830" UserId="4" />
  <row Id="4815" PostId="2727" Score="2" Text="Деякий розбір на [ua_etymology](https://ua-etymology.livejournal.com/77484.html). Себто від польського [Misterstwo](http://www.staropolska.pl/slownik/index.php?nr=75&amp;litera=M&amp;id=1074)." CreationDate="2017-10-10T16:58:47.017" UserId="585" />
  <row Id="4817" PostId="2727" Score="0" Text="@Follower, а польське _[mistrz](//pl.wikisource.org/wiki/Słownik_etymologiczny_języka_polskiego/mistrz)_ (у _mistrzostwo_) в свою чергу, здається, виводять від _[majster](//pl.wikisource.org/wiki/Słownik_etymologiczny_języka_polskiego/majster)_." CreationDate="2017-10-10T17:30:23.280" UserId="4" />
  <row Id="4820" PostId="2727" Score="0" Text="Дуже наврядчи що від німецького слова, бо німецькою мистецтво буде Kunst і походження воно має зовсім інше." CreationDate="2017-10-10T19:08:02.330" UserId="35" />
  <row Id="4825" PostId="2727" Score="1" Text="@ovnia Мається на увазі німецьке слово Meister, версію щодо походження від слова Kunst я взагалі не пропонував." CreationDate="2017-10-11T07:20:19.073" UserId="69" />
  <row Id="7712" PostId="2727" Score="0" Text="@follower, хм, поглянув уважніше, там у коментарях ціла теорія. Мовляв, слово було створено напівштучно авторами/редакторами журналу «Основа» (причому спочатку не зовсім у такому написанні й не зовсім у такому значенні). А потім отримало підживлення від сусідства з гніздом _метикувати_." CreationDate="2018-09-23T13:07:24.767" UserId="4" />
  <row Id="4843" PostId="2737" Score="0" Text="А якщо подзвонить кандидатка, тоді що?" CreationDate="2017-10-15T21:15:47.057" UserId="240" />
  <row Id="4844" PostId="2737" Score="0" Text="@Follower https://english.stackexchange.com/q/6854/220344" CreationDate="2017-10-15T21:17:10.693" UserId="240" />
  <row Id="4845" PostId="2737" Score="2" Text="Тоді краще щось в дусі: _Якщо поздвонить хтось з кандидатів, перекажіть, що вакансію вже закрито._" CreationDate="2017-10-15T21:39:02.530" UserId="585" />
  <row Id="4846" PostId="2737" Score="2" Text="Створив теґ [tag:gender-neutrality], потім придумаємо більш вдалу назву" CreationDate="2017-10-16T02:21:06.530" UserId="8" />
  <row Id="4851" PostId="2740" Score="1" Text="Узагалі, в статті [асиндетон](//uk.wikipedia.org/wiki/Асиндетон) мова, НМД, дещо про інше. Тобто, НМД, не зовсім правильно взагалі самі такі подвійні слова називати асиндетонами, асиндетон — це радше саме явище (причому значно ширше, ніж лише такі «слова-слова»; мова про пропущення сполучників у реченні взагалі, на противагу [полісиндетону](//uk.wikipedia.org/wiki/Полісиндетон) — їхній збільшеній кількості), а не самі слова (англійською іноді називають asyndet**ism**, а укр. — безсполучников**ість**, — НМД, ці терміни краще підкреслюють, що це саме явище, а не конкретні слова)." CreationDate="2017-10-16T13:03:06.910" UserId="4" />
  <row Id="4852" PostId="2740" Score="1" Text="Крім того, на мою думку, не всі наведені в тесті запитання складні слова є результатом асиндетону. Якщо щодо «жили-поживали» і «живі-здорові» я цілком згоден (справді, це виглядає варіантом для «жили [cобі] та поживали [собі]» або «живі й здорові»), то от «хороший-прехороший» не виглядає скороченням від якоїсь конструкції зі сполучниками («хороший і прехороший», «хороший, але прехороший», «хороший чи прехороший», абощо). Відповідно, це вже складний прикметник зовсім іншої природи, НМД." CreationDate="2017-10-16T13:03:21.630" UserId="4" />
  <row Id="4853" PostId="2740" Score="2" Text="Щодо обіцянки-цяцянки… Якщо між ними тире — «Обіцянка — цяцянка, а дурневі радість» — то це просто підмет і присудок («обіцянка **є** незначущою іграшкою»). Але якщо між ними дефіс — «Мені вже набридли твої обіцянки-цяцянки» — тобто, пам'ятаючи відому приказку, мовець відразу додає до слова «обіцянка» [прикладку](//uk.wikipedia.org/wiki/Прикладка), що характеризує відношення мовця до обіцянки співрозмовника — то, мені здається, це більше нагадує 4-й і 5-й рядки з тієї ж ст. 139 підручника (прикладка у постпозиції або така, що може мінятися з основним словом місцями), а не останній (асиндетон)." CreationDate="2017-10-16T13:06:26.887" UserId="4" />
  <row Id="4856" PostId="2740" Score="0" Text="@Sasha, підтримую, це не зовсім *асиндетон*. Приклади в запитанні, НМД, тяжіють до іншого(их) стилістичного(их) прийому(ів). Наразі між мовознавцями немає консенсусу щодо того, це [плеоназм](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%BC), чи [тавтологія](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B2%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F_(%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0)), чи їх поєднання), та й різниця між поняттями досить нечітка. Утім за наведеними в наступному коментарі лінками можна побачити приклади на підтвердження версії." CreationDate="2017-10-17T09:06:43.817" UserId="435" />
  <row Id="4857" PostId="2740" Score="0" Text="1 [Тавтологія](http://litmisto.org.ua/?p=6256), 2 [Плеоназм і тавтологія](http://www-philology.univer.kharkov.ua/katedras/prof_sites/sagarovsky/Sagarovs%27kyj_A_A_Pleonazm_i_tavtologija.pdf),3 [Що таке плеоназми?](http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine9-6.pdf), 4 [Тавтологія як стилістична фігура: приклади](http://l-ponomar.com/tavtologiya-yak-stylistychnyj-zasib-pryklady/)." CreationDate="2017-10-17T09:08:55.940" UserId="435" />
  <row Id="4860" PostId="2740" Score="0" Text="У «3» ці слова називають так: «**синонімічні однорідні слова прикладкового типу**». (Цікаво, що в деяких джерелах, наприклад, «4» чи [«5»](http://tverdyna.ucoz.ua/blog/v_jacheslav_vasilchenko_pro_kulturu_movi/2015-04-08-30-987), посилаючись на «Стилістику сучасної української мови» Пономарева, взагалі зводять *все поняття тавтології до повторення саме однокореневих слів*, що для мене якось дивно.)" CreationDate="2017-10-17T10:12:18.407" UserId="4" />
  <row Id="4861" PostId="2740" Score="0" Text="Друзі, велике прохання. Не ображайтеся, ваш контент цікавий, але коментарі потрібні для уточнення запитань та відповідей. Вони не призначені для спроб надавати свої відповіді (повні чи часткові). І, тим більше, не для привернення чиєїсь уваги. В ідеалі, кінцевою метою коментарів є покращення Q/A дописів із подальшою втратою актуальності коментаря і його наступним **видаленням**. Саме цим наш формат відрізняється від формату чат-бордів. Тому будь ласка, намагайтеся оформлювати свої відповіді (навіть часткові) у виді, власне, відповідей." CreationDate="2017-10-17T10:35:09.680" UserId="8" />
  <row Id="4862" PostId="2740" Score="0" Text="@bytebuster, жодних образ. Здається, завжди й намагаємось так робити - &quot;оформлювати свої відповіді (навіть часткові) у виді, власне, відповідей&quot;. Щоправда, не завжди одразу є час на оформлення повноцінної відповіді, та й відповідь має &quot;достигнути&quot;, тому для початку коментар, щоб привернути увагу." CreationDate="2017-10-17T11:12:44.617" UserId="435" />
  <row Id="4864" PostId="2743" Score="3" Text="Ще посилання про етимологію слова «бачити»: [цитати з 4 етимологічних словників у обговоренні спільноти ru_etymology у livejournal](//ru-etymology.livejournal.com/1345051.html?thread=26914331#t26914331), [обговорення на «Лингвофорум»](http://lingvoforum.net/index.php?topic=19544.0), [дві цікаві виноски в українській Вікіпедії](//uk.wikipedia.org/wiki/Полонізм#.D0.9D.D0.B0.D0.B9.D0.B1.D1.96.D0.BB.D1.8C.D1.88_.D1.83.D0.B6.D0.B8.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D1.96_.D0.BF.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.BD.D1.96.D0.B7.D0.BC.D0.B8)." CreationDate="2017-10-17T17:27:11.860" UserId="4" />
  <row Id="4907" PostId="2745" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/67357/discussion-on-question-by-bytebuster-----)." CreationDate="2017-10-20T04:46:55.290" UserId="8" />
  <row Id="4871" PostId="2746" Score="0" Text="А що ви маєте на увазі: приклади розміщені на тому сайті, чи на тому сайті їх можна пошукати і знайти?" CreationDate="2017-10-18T13:46:11.380" UserId="69" />
  <row Id="4873" PostId="2746" Score="0" Text="Приклади розміщені на сайті. Тобто в даному випадку &quot;знаходяться&quot; --- синонім слова &quot;є&quot;." CreationDate="2017-10-18T14:15:46.387" UserId="1175" />
  <row Id="4875" PostId="2746" Score="0" Text="Я б сказав, що якщо вважати *знаходиться* синонімом *є*, то тоді правильно саме знаходиться, бо *більше  прикладів* це однина, тобто тут ми говоримо не про приклади як набір." CreationDate="2017-10-18T14:59:11.573" UserId="9" />
  <row Id="4876" PostId="2746" Score="0" Text="Виходить щось подібне до &quot;Ящик книг знаходИться на горищі&quot;" CreationDate="2017-10-18T15:03:57.473" UserId="1175" />
  <row Id="4906" PostId="2746" Score="2" Text="[Тут](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/823/%D0%A3%D0%B7%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2-%D0%B7-%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D0%BC%D0%B8-%D1%83-%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D1%96/1383#1383) - відповідь на подібне запитання з посиланнями на додаткові джерела до &quot;Як ми говоримо&quot; Антоненка-Давидовича." CreationDate="2017-10-19T19:08:09.037" UserId="435" />
  <row Id="4877" PostId="2747" Score="0" Text="Будь Ваша ласка, додавайте TL;TR у разі таких великих цитувань. Поза тим, питання таке просте, нащо такий розпис? Посилання на джерело було б достатньо." CreationDate="2017-10-18T16:29:21.620" UserId="35" />
  <row Id="4879" PostId="2747" Score="0" Text="Плюсую розгорнуту відповідь. Тільки від того, що за такою простою конструкцією стоїть стільки правил та винятків, стає страшно :)" CreationDate="2017-10-18T17:00:22.140" UserId="1175" />
  <row Id="4880" PostId="2747" Score="1" Text="@Follower, &quot;на посиланні&quot; в мене викликало шок. Я, чесно кажучи, так і не зрозумів чому саме так правильно. Невже треба говорити &quot;будинок знаходиться на адресі&quot;?" CreationDate="2017-10-18T17:20:23.803" UserId="1175" />
  <row Id="4883" PostId="2747" Score="0" Text="@Follower, я підправив висновок" CreationDate="2017-10-19T05:45:14.523" UserId="1175" />
  <row Id="4884" PostId="2747" Score="0" Text="@Yola, так вкінці є висновок для цього конкретного випадку. Однак його, напевне, дійсно варто би було винести на початок, щоб відразу попадав на очі." CreationDate="2017-10-19T05:51:46.637" UserId="1175" />
  <row Id="4886" PostId="2747" Score="0" Text="@Yola всі суттєві для даного випадку привила виділено жирним текстом" CreationDate="2017-10-19T06:42:30.570" UserId="1175" />
  <row Id="4911" PostId="2748" Score="1" Text="Не знаю, чи звернули увагу, стосовно займенника *собі* й подібних гарно, як на мене, пояснює В. В. Шиприкевич у роботі [Що таке плеоназми?](http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine9-6.pdf) - c. 4, абзаци 2-3." CreationDate="2017-10-20T11:22:51.553" UserId="435" />
  <row Id="4896" PostId="2749" Score="0" Text="Про натурити? Напишіть питання :)&#xA;Ось знайшов у джерелах:&#xA;http://ukrlit.org/barka_vasyl_kostiantynovych/zhovtyi_kniaz/73&#xA;Поночі вони вивели лоша і стали наганяти на каміння. Мирону Даниловичу не вдавалося з свого боку налякати, як слід, і лоша, підбрикуючи вузькими ногами, пробігало мимо. От перейняв його і *натурив* прямо на компаньйона, який тільки того ждав: так ударив лозиною і затупотів, замахав чорними рукавами, що воно, з великого переляку, помчало просто на каміння і зломило ліву передню ногу.&#xA;&#xA;Про &quot;летить посошок&quot; джерел не маю, лише практика :)" CreationDate="2017-10-19T12:37:06.830" UserId="215" />
  <row Id="4898" PostId="2749" Score="2" Text="@hutorny відповідь не обов'язково має бути підкріплена джерелами, у багатьох випадках джерел просто нема." CreationDate="2017-10-19T13:03:13.763" UserId="9" />
  <row Id="4900" PostId="2751" Score="2" Text="У російській Вікіпедії це називається «[окулография](//ru.wikipedia.org/wiki/Окулография)». Слово _окулографія_ не є росіянізмом (це від лат. _oculus_ «око» і грецьк. _γράφω_ «пишу») і використовується в українських джерелах (наприклад, [1](//books.google.com/books?id=mBUmAQAAIAAJ&amp;q=%22окулографія%22), [2](http://um.co.ua/9/9-17/9-172221.html)). Але наскільки має сенс використовувати це можливо-занадто-наукове слово в даному контексті (як я розумію, воно не дуже відоме за межами медицини, хоча іноді й [використовується](http://khustnews.in.ua/novini/6981-.html)) — не знаю." CreationDate="2017-10-19T15:58:36.507" UserId="4" />
  <row Id="4901" PostId="2751" Score="1" Text="@Sasha у цьому контексті взагалі немає сенсу. Це зовсім не науковий текст." CreationDate="2017-10-19T16:01:14.717" UserId="240" />
  <row Id="4903" PostId="2752" Score="1" Text="Ще додам, що використання пастухами посоха — поширена практика.  Словосполучення «пастуший посох» описане [в російській Вікіпедії](//ru.wikipedia.org/wiki/Посох) і посох як засіб пастуха є на [зображеннях в англійській](//en.wikipedia.org/wiki/Herder) і [згадується](//dic.academic.ru/dic.nsf/biblerus/71185/посох) навіть у Біблії. Щоправда це стосується лише факту використання посоху, а не згадок про його кидання." CreationDate="2017-10-19T16:28:06.210" UserId="4" />
  <row Id="4904" PostId="2752" Score="1" Text="«…Один з ґирлиґою, жезлом пастуха, що засвідчує приналежність до найдавнішого фаху людського…» (Олесь Гончар «Тронка»), «Федір і Павло разом взяли до рук пастуші кийки…» (Юрій Мушкетик «Серце і камінь»). Ще його називають _ціпком_: «ґирлиґа, рідко ґерлиґа — ціпок, часто загнутий на кінці, яким користуються пастухи, старі люди і т. ін.» («Словник української мови» в 11 томах)." CreationDate="2017-10-19T16:35:10.523" UserId="4" />
  <row Id="4908" PostId="2752" Score="0" Text="Цікава версія, але вона повністю розбігається з контекстом віршика. Нагадую: «**Сплять** при дорозі воли, **сплять** на відлозі орли.» Arguably, коли худоба **спить**, вона досить рідко робить шкоду і ще рідше бачить посох, який летить. :-) А сам пастушок у цій ситуації виглядає як злобний троль, який будить худобу, що відпочиває." CreationDate="2017-10-20T07:51:03.323" UserId="8" />
  <row Id="4909" PostId="2752" Score="1" Text="Множина *при дорозі воли* не  тотожна множині &quot;худоба під котролем пастушка&quot; :)" CreationDate="2017-10-20T08:07:28.013" UserId="215" />
  <row Id="4910" PostId="2752" Score="0" Text="@hutorny, якщо настільки прискіпливо розглядати слова, то там написано — «**тільки** не спить пастушок». Іншими словами, усі інші сплять: зайчик сіренький, воли, орли, рідні краї тощо. В тому числі, *худоба під контролем пастушка*." CreationDate="2017-10-20T10:19:52.030" UserId="8" />
  <row Id="4912" PostId="2752" Score="1" Text="Пастухи, аби не тягати з собою «посошок» – дебелий ціпок, часто, коли гнали худобу або йшли кудись, просто кидали ціпок поперед себе, а як доходили до нього, то піднімали й знову кидали вперед, і т. д. Там у віршику ніч, а вночі, здається, лише коней пасуть, а табуну коней вовки не дуже страшні, навряд чи він кидав ціпок аби відігнати вовків." CreationDate="2017-10-20T11:43:05.803" UserId="66" />
  <row Id="4917" PostId="2754" Score="1" Text="Чув що це пов'язано із тим що у латинській мові Називний відмінок має ненульове  закінчення (-ус) яке у деяких мовах традиційно відкидають." CreationDate="2017-10-21T16:05:37.660" UserId="69" />
  <row Id="4918" PostId="2754" Score="0" Text="@Artemix ну ось я таке щось відчуваю і розумію, що аж звідти тягнеться, але хотілося б точніше знати. Бо незрозуміло, чому анґлосакси роблять по-одному, а ми - по-іншому." CreationDate="2017-10-21T17:19:32.017" UserId="240" />
  <row Id="4919" PostId="2754" Score="1" Text="Був період, коли вони вважали латині ідеальною мовою і тягнули звідти не те що речення, а цілі граматичні конструкції. В ті часи, наприклад, у слові &quot;борг&quot; яке писалося det, з'явилося b, ( debt ), бо у латині є слово debitare. Про все це я прочитав у книзі &quot;Mother Tongue&quot;, там про стосунки англійської з латиною купа прикладів." CreationDate="2017-10-22T08:03:42.837" UserId="69" />
  <row Id="4920" PostId="2754" Score="0" Text="@Artemix можете вже робити неповну відповідь, думаю. Приймати не буду, але догори клацну." CreationDate="2017-10-22T10:50:30.553" UserId="240" />
  <row Id="4923" PostId="2754" Score="1" Text="У вас питання про українську, а в мене коментарі про англійську ;) Не буду додавати відповідь бо треба всі факти пропрацювати більш детально." CreationDate="2017-10-23T09:30:41.020" UserId="69" />
  <row Id="4914" PostId="2755" Score="1" Text="Дякую. Ще би про -вна дізнатися :) І про `Чи бували такі форми похідними тільки від імен (Федір — Федорович), чи також і від прізвищ (Федорчук — Федорчукович)?`" CreationDate="2017-10-21T12:43:05.613" UserId="59" />
  <row Id="4915" PostId="2755" Score="1" Text="@Maksym тут я не можу підкріпити джерелами, але зазначу таке: зазвичай такі складні прізвища на кшталт &quot;Федорчукович&quot; - це просто нагромадження, яке відбувається через бажання когось виглядати поважніше. Типу, &quot;-он, які ці -овичи солідні, зроблю й собі таке прізвище&quot;. Як буде нагода - ще пошукаю." CreationDate="2017-10-21T13:28:52.957" UserId="240" />
  <row Id="4941" PostId="2756" Score="1" Text="I deleted my previous comments, as your edit made the question clear. But I just want to note that the currently accepted answer was written **before** you revised the question (and therefore it is devoted to translation of &quot;gaming series&quot; as in &quot;gaming series of some hardware&quot;, not as &quot;series of games&quot; (the adjective «гральний» can be used to describe something *designed for* games, but not to qualify the word &quot;series&quot; with &quot;of games&quot; meaning)). So, it may be reasonable to re-select an accepted answer (although the currently accepted answer was enhanced with small update too)." CreationDate="2017-10-24T12:43:47.250" UserId="4" />
  <row Id="4931" PostId="2757" Score="1" Text="З іншого боку, я не можу сказати, щоб «ігрова серія (ігровий ряд)» було неможливим. В Інтернеті я бачу [122 вживання «ігрової серії»](//www.google.com/search?q=%22ігрова+серія%22&amp;num=100&amp;start=100) проти [3 вживань «гральної серії»](//www.google.com/search?q=%22гральна+серія%22), отже де-факто вираз вживається. Але головне навіть не це, а те, що з визначень слів «ігровий» і «гральний» складається враження, що «ігровий» є просто гіперонімом для «гральний» (справді, якщо _призначений_ для гри, то очевидно, і _стосується_ гри; і СУМ-20 містить приклади «ігровий автомат/майданчик/салон»)." CreationDate="2017-10-24T06:50:51.857" UserId="4" />
  <row Id="4932" PostId="2757" Score="0" Text="І [тут](http://slovopedia.org.ua/32/53382/30956.html) майже явно постулюють вкладеність множин значень: «Ігровий. Який стосується гри; призначений для гри: ігрова перевага, ігровий майданчик, ігрові автомати. Гральний. Призначений для гри: гральні карти»." CreationDate="2017-10-24T07:25:22.123" UserId="4" />
  <row Id="4933" PostId="2757" Score="0" Text="@Sasha Мене спантеличує те, що ігровий майданчик і ігровий автомат теж приначені для гри. Бо виходить, що можна і ігрові карти сказати, чи вони відріняються від гральних?" CreationDate="2017-10-24T07:38:15.823" UserId="9" />
  <row Id="4934" PostId="2757" Score="0" Text="@Sasha Можливо ти можеш написати свою відповідь? Мені здається, що якщо так широко використовувати ігровий, то не залишиться місця для грального. Мені здається, що якщо приставка призначена для гри, то вона гральна, а ігровою можуть бути ситуація, перевага." CreationDate="2017-10-24T07:54:20.100" UserId="9" />
  <row Id="4935" PostId="2757" Score="0" Text="Формально (якщо забути про традиції / частоту фактичного вжитку) замість «гральний» завжди можна поставити ігровий. А навпаки ні, тому що: (1) якщо щось зараз використовується для гри, то це не означає, що воно для цього призначене; (2) «ігровий» може мати акцент «стосовний _поточної_ гри, а не ігор взагалі», а «гральний» такий акцент втрачає; (3) «ігровий» розуміє поняття гри ширше (акторська гра і таке інше). Але фактично, мені здається, все вирішують традиції і «так склалося» (якщо хтось вживає «ігрові карти» там, де «гральні карти» загальноприняті, то люди відразу починають шукати …" CreationDate="2017-10-24T08:00:41.840" UserId="4" />
  <row Id="4936" PostId="2757" Score="0" Text="… незвичні конотації: а чому він так сказав? а може він на увазі не те значення, що спільне у «грального» і «ігрового», а якесь з тих, що притаманні лише ігровому? а, може, він мав на увазі не колоду карт, а мапу (набір мап для настільної рольової гри, наприклад)? Тобто формально, мені здається, значення вкладені, але незвичний вжиток примушує слухачів шукати незвичні конотації.)" CreationDate="2017-10-24T08:01:02.103" UserId="4" />
  <row Id="4937" PostId="2757" Score="1" Text="«Можливо ти можеш написати свою відповідь?» Мені знається, це запитання взагалі не про те :). Можливо, автора цікавить щось на зразок «як правильно: „гралн серій“ чи „гральне серія“?», або «„я бачу гральну серію“ чи „я бачу гральної серії“?», «а чому про клавіатуру ви кажете „такого-то призначення“, для серії ігр „така-то серія“, а для телесеріалу „такий-то серіал“?» і т.п." CreationDate="2017-10-24T08:07:21.733" UserId="4" />
  <row Id="4938" PostId="2757" Score="0" Text="«Якщо так широко використовувати ігровий, то не залишиться місця для грального». Мені здається, що вони не взаємовиключні, «гральний» — частковий випадок. Але: (1) можу помилятися; (2) така трактовка справді збільшує ризик виходу точнішого слова з ужитку." CreationDate="2017-10-24T08:12:44.560" UserId="4" />
  <row Id="4939" PostId="2757" Score="0" Text="@Sasha було б легше якби вони були взаємовиключними. Для нас, для мовців, було б легше обрати правильне слово. І слова б не вилітали з ужитку." CreationDate="2017-10-24T08:26:34.090" UserId="9" />
  <row Id="4944" PostId="2760" Score="0" Text="Будь ласка, додайте до питання свої міркування з приводу того, як треба транслітерувати це слово. На цьому сайті заохочуються питання, які користувач ставить вже після свого особистого, хоча б мінімального дослідження. Після того, як ви це зробите, зніму свій мінус і поставлю плюс. Зауважу, що транслітерація російською не є дослідженням, бо не порівнює досвід декількох слов'янських мов, а просто дивиться на одну з них." CreationDate="2017-10-25T10:55:32.520" UserId="240" />
  <row Id="4945" PostId="2761" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian.SE! Цей сайт — не форум і не чат-борд, тому ми заохочуємо відповіді, які базуються на дослідженнях, а не на особистих думках. Якщо ви згадуєте правило девʼятки, то робіть посилання і надавайте релевантні цитати. Будь ласка, перегляньте [faq], щоб дізнатися більше." CreationDate="2017-10-25T12:59:52.307" UserId="8" />
  <row Id="4946" PostId="2764" Score="0" Text="о, цікаво, дякую.&#xA;чи ви знаєте якийсь ресурс грецький на кшталт українського ulif?&#xA;можна було б підкріпити відповідь такими посиланнями: http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D1%82%D1%96%D0%B9" CreationDate="2017-10-26T21:48:43.203" UserId="240" />
  <row Id="4947" PostId="2764" Score="0" Text="Я трішки змінив текст. Я не знаю грецької, але, як я бачу з відкритих джерел, оце «ς» зазвичай інтерпретують як частину закінчення (наприклад, «ος»), а не все закінчення; крім того, здається, в деяких відмінах «ς» іноді буває присутнє в інших відмінках; крім того додав самі джерела. Сповідаюся, Ви не проти (якщо Ви проти, Ви маєте право — навіть Вам варто — змінити назад; напишіть, будь ласка мені, якщо Вам не подобається моє редагування і Ви не знаєте, як його скасувати — тоді я відкочу його сам). Я, звісно, міг помилитися, бо не знаю грецької." CreationDate="2017-10-26T22:19:08.110" UserId="4" />
  <row Id="4948" PostId="2764" Score="0" Text="Дякую за редагування :)" CreationDate="2017-10-27T18:02:19.543" UserId="1130" />
  <row Id="4949" PostId="2764" Score="1" Text="Схожого на ulif сайту для грецької я не знаю, але ось тут є таблиця відмінювання різних грецьких іменників: http://www.greek-language.gr/greekLang/modern_greek/tools/lexica/onomatiko/nouns.html" CreationDate="2017-10-27T18:14:46.693" UserId="1130" />
  <row Id="4950" PostId="2764" Score="3" Text="В кличному відмінку (Κλητικη) кінцеве «ς» майже всюди відпадає. Але є і винятки, як от χάος чи φως. У власних іменах такі випадки мені не відомі." CreationDate="2017-10-27T18:20:54.340" UserId="1130" />
  <row Id="4951" PostId="2764" Score="0" Text="@IraRe, невеличке прохання — коли відповідаєте комусь у коментарях, варто зазначати його (адресата) ім'я через равлик (он як я Ваше тут). За винятком випадків, коли адресуєте коментар саме тому, хто і є автором допису (під яким коментарі) — тоді це необов'язково, бо він у будь-якому разі отримує сповіщення про кожен коментар під його дописом, але в інших випадках варто зазначати адресата, бо інакше він не знатиме, що на його коментар відповіли (якщо, звісно, спеціально не заглядатиме)." CreationDate="2017-10-27T19:18:22.117" UserId="4" />
  <row Id="4963" PostId="2764" Score="0" Text="@Sasha, Ira Re дякую вам обом." CreationDate="2017-10-30T14:45:43.710" UserId="240" />
  <row Id="4956" PostId="2767" Score="0" Text="Передбачаю, що скоро прийде людина, що скаже, що таке питання має бути розділене на декілька окремих питань (один термін у кожному). І можливо, доля правди в цьому є, хоча я не впевнений на 100%." CreationDate="2017-10-29T21:12:33.763" UserId="4" />
  <row Id="4957" PostId="2767" Score="0" Text="«Летучка» — СУМ-11 пропонує варіант [л**і**ту́чка](http://sum.in.ua/s/lituchka), хоча словник Кримського і Єфремова з ним не згоден: [л**е**ту́(ю́)чка](//r2u.org.ua/s?w=летучка&amp;scope=rusb&amp;dicts=1). «Аналіз спринта» — взагалі-то за словником правильно [спринт**у**](http://sum.in.ua/s/sprynt), хоча мені теж хочеться сказати _спринта_ (бо тут мається на увазі фактично не вид діяльності, а одиничний часовий проміжок)." CreationDate="2017-10-29T21:19:05.293" UserId="4" />
  <row Id="4958" PostId="2767" Score="0" Text="«Оцінки» — ще є несловникове, але вживане слово [прикидка](//www.google.com/search?lr=lang_uk&amp;tbm=bks&amp;q=прикидка) (точніше воно [словникове](http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/47594-prykydka.html), але в іншому значенні), хоча Ваш варіант, мабуть, кращий." CreationDate="2017-10-29T21:29:33.563" UserId="4" />
  <row Id="4959" PostId="2767" Score="0" Text="«Графік прогресу» для «burndown» мені не подобається — це наче протилежне за змістом, графік прогресу (в разі успіху) має йти вгору, а burndown навпаки йде донизу (і чим швидше, тим краще). Але як перекласти, на знаю. Може, щось типу «графік хвостів» (але «хвіст» — це не зовсім те, це коли ти десь схибив і зробив невчасно, а не просто робота-що-чекає-на-виконання; [отут](//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1480800508622379/) обговорювали як коротше сказати оте робота-що-чекає, але до одного слова не скоротили)." CreationDate="2017-10-29T21:51:26.357" UserId="4" />
  <row Id="4960" PostId="2767" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Попередній коментатор має рацію: це не найбільш вдале запитання на цьому сайті. Причини: (1) тут багато запитань в одному, які треба **розділяти**; інакше, як ви вибиратимете між дописами, які надають відповіді на частини ABD, BFG та ACXYZ? (2) **«і т.і.»** — це взагалі не запитання, на «і т.і.» ніхто і ніколи не відповість; (3) кожен термін варто пояснювати своїми словами і надавати **контекст**; перегляньте інші високорейтингові запитання за тегом [tag:переклад], там є гарні зразки." CreationDate="2017-10-29T22:31:29.200" UserId="8" />
  <row Id="4961" PostId="2767" Score="1" Text="З іншого боку, ви можете запитувати не про переклад конкретних слів, а про друковані чи онлайн-матеріали стосовно IT-термінології. Таке запитання також мало б право на існування." CreationDate="2017-10-29T22:37:42.673" UserId="8" />
  <row Id="4964" PostId="2767" Score="1" Text="Замість прогрес ліпше вжити перебіг або поступ. Але, зважаючи на коментар Sasha вище, можна скористатися словосполученням графік залишків, тобто йде мова про залишки роботи, яку ще не виконали." CreationDate="2017-10-30T17:20:14.717" UserId="299" />
  <row Id="4965" PostId="2767" Score="1" Text="@АндрійБандура, або «рештків»/«остачі»." CreationDate="2017-10-30T18:09:12.493" UserId="4" />
  <row Id="4966" PostId="2767" Score="0" Text="Я бачив як людина питала переклад [тенісних термінів](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/929/what-are-the-common-tennis-terms-in-ukrainian) і вирішив, що це легітимне питання тут.  Судячи з коментарів, цей сайт працює як інтелектуальний словник. Кожна фраза має бути окремим питанням. Це незручно, багатослівно та клопітно. Це ділення буде штучним, бо людина зазвичай шукає переклад усіх термінів разом, а не по черзі. Якщо ви наполягаєте, то можу створити 7 окремих питань" CreationDate="2017-10-30T19:09:08.900" UserId="1188" />
  <row Id="4967" PostId="2767" Score="0" Text="@finesoul пан bytebuster і там зауважував, що питання треба виправити: https://ukrainian.stackexchange.com/questions/929/what-are-the-common-tennis-terms-in-ukrainian#comment2458_929&#xA;Якщо коротко, то: більше дослідження, менше питань в одному пості." CreationDate="2017-10-30T19:36:53.133" UserId="240" />
  <row Id="4969" PostId="2767" Score="0" Text="@finesoul, ні, цей сайт не словник, а учасник мережі сайтів Q&amp;A. Переклади — це велика тема для сайтів мережі, присвячених мовам. Але не єдина. Основою є те, що ми маємо дотримуватися Q&amp;A формату. Так, 7 окремих запитань краще, ніж одне; тільки не забудьте, що хороші запитання містять контекст і власну спробу відповісти. А також пояснення, чим са́ме авторська відповідь не подобається авторові. Ось хороші приклади: [один](https://ukrainian.stackexchange.com/q/33/), [два](https://ukrainian.stackexchange.com/q/83/), [три](https://ukrainian.stackexchange.com/q/579/)" CreationDate="2017-10-30T19:57:29.937" UserId="8" />
  <row Id="4970" PostId="2767" Score="1" Text="Як багато це часу займає. [Backlog](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2769/%d0%af%d0%ba-%d1%83%d0%ba%d1%80%d0%b0%d1%97%d0%bd%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%be%d1%8e-%d0%b1%d1%83%d0%b4%d0%b5-scrum-backlog) переніс у окреме питання. Решту можливо зроблю згодом." CreationDate="2017-10-30T20:33:52.817" UserId="1188" />
  <row Id="12335" PostId="2767" Score="0" Text="Мені все подобається. А хто може це на Wikipedia перенести? Бо сторінка там убога на цю тему" CreationDate="2022-08-20T16:47:17.300" UserId="948" />
  <row Id="4971" PostId="2769" Score="0" Text="трохи відредаґував. якщо маєте щось проти редактури - не мовчіть." CreationDate="2017-10-30T21:28:50.087" UserId="240" />
  <row Id="4973" PostId="2769" Score="1" Text="@P. Vovk, дякую за допомогу. Я знаю, що неуважний. Помилки варто виправляти." CreationDate="2017-10-30T23:19:16.603" UserId="1188" />
  <row Id="9846" PostId="2769" Score="0" Text="Ось тут [питання про офіційну Scrum-термінологію українською](/q/2767)." CreationDate="2019-12-21T09:06:10.140" UserId="4" />
  <row Id="4972" PostId="2770" Score="1" Text="У баклозі історії різних розмірів: від епічних до дріб'язку. Там десь 4 градації.  Крім того  термін **задача\завдання\мета** спринта вже існує окремо. **Журнал** спринта і продукту - можливо, хоча і не впевнений, що це краще ніж плани. **Замовлення** спринта і продукту - дуже спантеличує." CreationDate="2017-10-30T23:11:41.777" UserId="1188" />
  <row Id="4974" PostId="2770" Score="0" Text="чому комора не підходить?" CreationDate="2017-10-31T07:18:33.507" UserId="9" />
  <row Id="4975" PostId="2770" Score="0" Text="@Yola, нічого не маю проти, просто навів варіанти, що прийшли на думку мені. (Хоча, якщо чесно, мені асоціація з «коморою» не дуже інтуїтивно зрозуміла, але не кажу, що вона погана, тим більше, що я ніколи не працював за Scrum'ом, тож моє уявлення про нього чисто теоретичне.) P.S.: Буде добре, якщо Ви скопіюєте [ту Вашу відповідь](//ukrainian.stackexchange.com/a/2768) сюди." CreationDate="2017-10-31T11:07:54.207" UserId="4" />
  <row Id="4982" PostId="2770" Score="0" Text="@Sasha, модератори просили **не** писати відповіді [у тему про основну термінологію скраму](https://ukrainian.stackexchange.com/a/2768), бо складно буде дати відразу  найкращу відповідь на всі 7 запитань. Я постараюсь нарізати усі шматочки протягом тижня. Це - перший шматочок." CreationDate="2017-10-31T19:56:22.373" UserId="1188" />
  <row Id="4983" PostId="2770" Score="0" Text="@Yola, [комора](http://sum.in.ua/s/komora) - це приміщення." CreationDate="2017-10-31T19:56:47.807" UserId="1188" />
  <row Id="4986" PostId="2770" Score="0" Text="@finesoul, модератор же мені і [запропонував](//ukrainian.stackexchange.com/a/2771) (не знаю, чи видно Вам той діалог, чи ні, якщо ні, то [ось](//i.stack.imgur.com/AMSrm.png)) перенести відповідь туди." CreationDate="2017-11-01T06:27:25.723" UserId="4" />
  <row Id="4987" PostId="2770" Score="0" Text="@finesoul, (про комору) просто одне із [значень](//en.wiktionary.org/wiki/backlog#Noun) слова _backlog_ — «запас/припас/заділ/ресурси/фонд» (тому й «комора»). Хоча саме із невиконаною роботою (а не із будматеріалами чи ще чимось) мені «комора» (а також «запас/припас/ресурси/…») теж мало асоціюється." CreationDate="2017-11-01T07:11:31.730" UserId="4" />
  <row Id="4988" PostId="2770" Score="0" Text="@finesoul це метафора. Наприклад, ми знаємо. що стрижень це щось тверде й пряме, але ж ми ще можемо сказати &quot;У нього є внутрішній стрижень&quot;, маючи на увазі психологічний стрижень. Наразі у *комори* я бачу лише один недолік як замінника цього терміну - вона часто невпорядкована, *беклог* - впорядкований." CreationDate="2017-11-01T09:02:20.563" UserId="9" />
  <row Id="4989" PostId="2770" Score="0" Text="@finesoul хоча є ж термін *backlog triage*, це якраз воно і є сортування комори, тобто ви посуртували комору і тепер там вже лежать завданняя в більш сортованому порядку. Тому я все ще пропоную термін *комора*." CreationDate="2017-11-01T09:05:39.997" UserId="9" />
  <row Id="4992" PostId="2770" Score="1" Text="@Sasha, [тут](http://www.scrumguides.org/docs/scrumguide/v1/Scrum-Guide-UA.pdf#zoom=100) беклог називають саме журналом." CreationDate="2017-11-01T20:51:26.340" UserId="1188" />
  <row Id="4994" PostId="2770" Score="0" Text="@finesoul, хм, цікаво. А в [2-й версії (від 2016)](http://www.scrumguides.org/docs/scrumguide/v2016/2016-Scrum-Guide-Ukrainian.pdf), як я [вже казав](//ukrainian.stackexchange.com/a/2772), таки «беклог». Цікаво, чому вони відмовилися від слова «журнал»." CreationDate="2017-11-02T09:55:00.563" UserId="4" />
  <row Id="4981" PostId="2773" Score="0" Text="[Книга](http://sum.in.ua/s/knygha) - це щось статичне. Книга обліку заповнюється зверху вниз протягом її існування. Порядок, пріоритет і склад беклогу постійно змінюється. &quot;Створити історію у книзі&quot; заплутає кого завгодно." CreationDate="2017-10-31T19:41:19.723" UserId="1188" />
  <row Id="4984" PostId="2773" Score="0" Text="@finesoul, з іншого боку, художня книга часто складається з розповідей. Тож «додати розповідь до книги» може бути цікавою алегорією. Крім того, хто сказав, що нові записи додаються лише знизу, це особливість лмше паперового варіанту." CreationDate="2017-11-01T06:21:21.640" UserId="4" />
  <row Id="4985" PostId="2773" Score="0" Text="@finesoul, журнал (log) в його первісному значенні також має ознаки статичності" CreationDate="2017-11-01T06:23:53.270" UserId="215" />
  <row Id="4990" PostId="2775" Score="2" Text="&gt; слів «нарадова»/«нарадна» я в жодному словнику не знайшов&#xA;&#xA;А як щодо &quot;нарадча кімната&quot;?" CreationDate="2017-11-01T10:32:29.563" UserId="215" />
  <row Id="4991" PostId="2775" Score="1" Text="@hutorny, точно! [_нара́дчий_, _ра́дний_](//r2u.org.ua/s?w=нарадчий&amp;scope=ukr&amp;dicts=5). є й інші джерела ([1](//books.google.com/books?id=fn0pAQAAIAAJ&amp;q=нарадча), [2](//books.google.com/books?id=wPYnAQAAIAAJ&amp;q=нарадча), [3](//books.google.com/books?id=FJNFAQAAIAAJ&amp;q=нарадча), [4](//books.google.com/books?id=w50MAQAAIAAJ&amp;q=нарадча), [5](//books.google.com/books?id=zYEkAQAAIAAJ&amp;q=нарадча), [6](//books.google.com/books?id=WhwVAQAAIAAJ&amp;q=нарадча))." CreationDate="2017-11-01T14:53:29.190" UserId="4" />
  <row Id="4998" PostId="2777" Score="0" Text="Чи є «Estimation Meeting/Session» частиною Scrum? Мені здається, це вже одна з над-Scrum-ових надбудов (Scrum визначає необхідний мінімум, без якого робочий процес не можна вважати таким, що відбувається за Scrum; але він не забороняє додатково вточнювати процес, додаючи своїх елементів, якщо при цьому не прибирати необхідні; деякі з додаткових елементів стають поширеними практиками; мені, здається, окремий Estimation Meeting/Session — це один з таких (поширене, але не обов'язкове доповнення до Scrum)). Чи воно десь описане, як частина Scrum?" CreationDate="2017-11-02T10:32:38.637" UserId="4" />
  <row Id="5001" PostId="2777" Score="1" Text="@Sasha, це - частина [Backlog Refinement/Grooming](https://www.agilealliance.org/glossary/backlog-grooming/) яку дуже часто роблять окремою нарадою щоб значно спростити планування." CreationDate="2017-11-02T12:58:22.300" UserId="1188" />
  <row Id="5007" PostId="2777" Score="0" Text="Ясно. (Іншими словами — це Backlog Refinement Meeting ([1](//www.mountaingoatsoftware.com/blog/product-backlog-refinement-grooming), [2](http://scrumtrainingseries.com/BacklogRefinementMeeting/BacklogRefinementMeeting.htm), [3](//www.scrum.org/forum/scrum-forum/6601/backlog-refinement-meeting)). Формально Scrum не предписує, що це має бути окремою нарадою, але каже, що це має бути зробленим, причому займаючи не більше 10% потужності команди — і часто зручно робити це окремою нарадою (де часто присутня не вся команда; щоб підготувати backlog до Sprint Planning; а на Sprint Planning — вся).)" CreationDate="2017-11-02T15:44:14.827" UserId="4" />
  <row Id="10716" PostId="2777" Score="0" Text="У тексті за вашим посиланням немає слова *estimation*. Там є *grooming* і його нові назви, бо не всім подобається така назва." CreationDate="2020-08-04T14:13:18.383" UserId="9" />
  <row Id="10717" PostId="2777" Score="0" Text="@Yola,  &quot;* assigning estimates to stories which have yet to receive one&#xA;* correcting estimates in light of newly discovered information&quot;" CreationDate="2020-08-05T15:36:20.940" UserId="1188" />
  <row Id="10718" PostId="2777" Score="0" Text="так, але звідки взявся термін *estimation meeting?*" CreationDate="2020-08-05T16:01:56.937" UserId="9" />
  <row Id="10719" PostId="2777" Score="0" Text="Чи не могли б ви дати відповідь на моє запитання? Бо наразі у мене склалось враження, що це не термін зі Scrum'у і відповідно запитання поставлено некоректно." CreationDate="2020-08-08T14:25:03.313" UserId="9" />
  <row Id="4995" PostId="2778" Score="1" Text="«[Зек](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=200330&amp;page=1135)» і «[каторжник](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=40981&amp;page=1295)» також є в новішому (2010–…) «Словнику української мови» — просто для інформації." CreationDate="2017-11-02T10:01:34.720" UserId="4" />
  <row Id="4999" PostId="2778" Score="1" Text="Пишуть що &quot;Зек&quot; походить від скорочення &quot;з/к&quot;, яке у свою чергу означає &quot;заключённый каналоармеец&quot; - так називали людей що будували Беломорканал (пишуть наприклад тут: http://www.bibliotekar.ru/gulag/57.htm)." CreationDate="2017-11-02T11:19:32.547" UserId="69" />
  <row Id="5000" PostId="2778" Score="0" Text="@Artemix, хм, я вважав, що це від «заключённый колонии» — але справді, «заключённый каналоармеец» розглядають, як надійнішу версію (виходить, «заключённый колонии» — народна етимологія або бекронім)." CreationDate="2017-11-02T11:29:17.880" UserId="4" />
  <row Id="4993" PostId="2779" Score="2" Text="Дуже цікава ідея, +1. А якщо спробувати щось на кшталт *відсид*, чи може, щоб для обом статям пасувало - *відсида*?" CreationDate="2017-11-02T09:13:52.860" UserId="9" />
  <row Id="4996" PostId="2779" Score="0" Text="@Yola, дуже подобається ця ідея («відсид»)." CreationDate="2017-11-02T10:04:10.510" UserId="4" />
  <row Id="5008" PostId="2779" Score="1" Text="@Yola а як вам &quot;відсидько&quot;?" CreationDate="2017-11-02T17:36:23.597" UserId="240" />
  <row Id="5009" PostId="2779" Score="0" Text="@Sasha а вам як?" CreationDate="2017-11-02T17:36:40.503" UserId="240" />
  <row Id="5011" PostId="2779" Score="0" Text="@P.Vovk, мені воно сприймається, як щось лагідніше чи кепкувальніше, ніж «відсид». Типу, як старенький дідок, що через якісь перепитії (можливо, навіть помилки системи) півжиття за ґратами провів, але загалом, незважаючи на це, некривдний, доброзичливий і якось намагається прилаштуватися до суспільного життя (і іноді навіть по-доброму смішний через не завжди вдалі спроби цього) — відсидько; а як двохметровий амбал, що вже через два тижні після виходу зґвалтував дівчину, розгамселив магазин і скалічив його похилого віку охоронця — відсид." CreationDate="2017-11-02T18:34:05.677" UserId="4" />
  <row Id="5012" PostId="2779" Score="0" Text="Відсид — нейтральне, можливо, холодно-нейтральне. Відсидько — зменшувальне, з підтекстом відсутності небезпеки від нього, можливо, навіть з кепкуванням чи навпаки співчуттям." CreationDate="2017-11-02T18:36:36.317" UserId="4" />
  <row Id="5013" PostId="2779" Score="0" Text="@Sasha тоді відсид буде для тих, хто справді зробив щось недобре, а відсидько - хто по дурості потрапляє до неволі постійно. &quot;Хто, цей? Так, цей відсидько нещодавно вийшов, але з його вдачею скоро знов залетить.&quot;" CreationDate="2017-11-02T18:51:47.037" UserId="240" />
  <row Id="5014" PostId="2779" Score="1" Text="@P.Vovk, я б сказав: «відсид» — нейтральний варіант за замовчуванням (коли не знаєш, за що сидів, наскільки винуватий, що за людина), а «відсидько» — вже з особливою конотацією (незагрозливості, лагідності чи кепкування). Бо не кожен відсид заслуговує, щоб його називали відсидьком, а від деяких ще й по хребтині можна отримати за недоречну зменшувальну форму (ну, це моє припущення; може, в справнього в'язня навпаки, незрозуміле «відсид» асоціюватиметься з якоюсь образою, а незрозуміле «відсидько» він сприйматиме нейтральніше)." CreationDate="2017-11-02T19:08:19.623" UserId="4" />
  <row Id="5015" PostId="2779" Score="1" Text="Вчора дружина зауважила, що *відсида* може ще асоціюватись із людиною яка відсиджується." CreationDate="2017-11-03T07:06:56.803" UserId="9" />
  <row Id="5019" PostId="2779" Score="2" Text="@Sasha а якщо піти з іншого боку і сказати, що бувший в'язень це **бувз**?" CreationDate="2017-11-03T13:40:30.590" UserId="9" />
  <row Id="5022" PostId="2779" Score="0" Text="@Yola або був’яз." CreationDate="2017-11-03T20:00:21.897" UserId="240" />
  <row Id="5023" PostId="2779" Score="0" Text="@Yola, якщо чесно, не дуже розумію, що стоїть за «бувз»." CreationDate="2017-11-04T08:20:53.587" UserId="4" />
  <row Id="5024" PostId="2779" Score="0" Text="@Sasha **був**ший **в**'я**з**ень. Не обов'язково, щоб було надто зрозуміло, у зека теж а випало." CreationDate="2017-11-04T08:26:45.040" UserId="9" />
  <row Id="5025" PostId="2779" Score="0" Text="@Yola, ну але «зек» склалося саме (чи, можливо, під впливом тогочасних керівників). До власних неологізмів, стоворених людиною, що не є суперзіркою та не має тисяч підлеглих, світ застосовує жорсткіші критерії. (А «відсид»/«відсида»/«відсидько» — цілком самозрозуміле, по-моєму, може й пройти.)" CreationDate="2017-11-04T09:13:45.880" UserId="4" />
  <row Id="5082" PostId="2779" Score="0" Text="бувший - це росіянізм, краще колишній в'язень - колв, або колв'яз" CreationDate="2017-11-13T11:01:58.667" UserId="344" />
  <row Id="5140" PostId="2780" Score="0" Text="УМІФ НАН України [невдоволений](http://ulif.org.ua/page/pro-porushiennia-avtors-kikh-prav) (ще [посилання](//www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=458469247880573&amp;id=307858899608276)) використанням його матеріалів (можливо, [вже подав позов до суду](//www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=458469247880573&amp;id=307858899608276&amp;comment_id=464993033894861&amp;reply_comment_id=465021600558671))." CreationDate="2017-12-16T19:22:04.703" UserId="4" />
  <row Id="5142" PostId="2780" Score="0" Text="Інформація щодо суперечки uSofTrod з інститутом Національної Академії Наук України УМІФ НАН України.&#xA;https://www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=458469247880573&amp;id=307858899608276&#xA;uSofTrod надав всі свої аргументи на користь того, що їх розробка є оригінальною, а звинувачення УМІФу безпідставними у коментарях до вищезазначеного посту. Але адміністратори цієї сторінки від УМІФу їх видалили. Тому uSofTrod опублікував їх на своїй сторінці і готовий до будь якого розвитку подій:&#xA;https://www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=390742814716688&amp;id=100013429187310" CreationDate="2017-12-18T09:59:25.230" UserId="1190" />
  <row Id="5143" PostId="2780" Score="0" Text="Також, в світлі вищезазначених подій було проведено роботу з дослідження &quot;наукової&quot; діяльності директора УМІФу НАН України та деяких співробітників цього інституту: https://www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=390745144716455&amp;id=100013429187310" CreationDate="2017-12-18T10:02:08.967" UserId="1190" />
  <row Id="5145" PostId="2780" Score="0" Text="Я читав ці аргументи. Перепрошую, але, хоч я нічого не знаю про НАНУ (може, в них самих рильце в пушку) і не є професійним юристом, але мені здається, в даному випадку вони формально праві — Ви самі зазначаєте, що використовували матеріали ЕСУМ, власником якого не є. Та, навіть припистимо, що НАНУ неправі, а Ви праві — я просто зазначив, що така суперечка триває, і допоки вона офіційно не вирішена на Вашу користь, статус цієї розробки незрозумілий." CreationDate="2017-12-18T11:50:57.440" UserId="4" />
  <row Id="5146" PostId="2780" Score="0" Text="Ви безперечно праві, щодо офіційного вирішення. Але ми беремося прогнозувати, що це питання УМІФ педалювати не буде, і саме через те, що прекрасно розуміє, чого цей інститут власником є, а чого ні." CreationDate="2017-12-18T11:58:07.883" UserId="1190" />
  <row Id="5055" PostId="2781" Score="0" Text="Пробачте, яка транслітерація з англійською Scrum Daily Stand-Up Meeting? Я використав ua.translit.cc та отримав 'Сцрум Даіли Станд-Уп Меетінґ' Виглядає дуже неправильно. Чи є кращий сайт для транслітерації?" CreationDate="2017-11-10T04:57:43.453" UserId="788" />
  <row Id="5066" PostId="2781" Score="1" Text="@Arthur Tarasov, англійською це кажуть так  - `Скрам Дейлі Стендап Мітінг` або просто - `Дейлі`." CreationDate="2017-11-10T16:06:07.890" UserId="1188" />
  <row Id="5016" PostId="2782" Score="2" Text="Не хочу видатись занудою, але Burndown Chart не є специфічним виключно для Scrum а використовується в Agile методології &#xA;https://en.wikipedia.org/wiki/Burn_down_chart&#xA;https://stackoverflow.com/questions/11469358/what-is-the-difference-between-scrum-and-agile-development" CreationDate="2017-11-03T08:08:06.513" UserId="215" />
  <row Id="5083" PostId="2788" Score="0" Text="Поправте, будь ласка, форматування. Суть у тому, що текст між `backticks` екранні читалки читають по одній літері, як абревіатуру /бі-ей-сі-кей-ті-ай-сі-кей-ес/, і тому для позначення обговорюваних слів варто користуватися простим *італіком* між зірочок." CreationDate="2017-11-14T06:47:02.673" UserId="8" />
  <row Id="5028" PostId="2791" Score="1" Text="Microsoft тут на висоті." CreationDate="2017-11-04T12:20:04.117" UserId="9" />
  <row Id="5029" PostId="2793" Score="0" Text="Іншими словами, ви шукаєте слова, які *мають* «різноманітне» емоційне та змістовне забарвлення, але не вказуєте, яке са́ме (позитивне, негативне, жартівливе тощо). Тобто, відповідей існує необмежений список. Asking for open-ended list is considered off topic as it leads to opinionated answers and OP's inability to chose the accepted one." CreationDate="2017-11-04T14:11:12.110" UserId="8" />
  <row Id="5030" PostId="2793" Score="0" Text="Є дитина. Я про неї можу говорити чи звертатися до неї використовуючи її ім'я, а можу замінити іншим іменником. Які саме іменники найчастіше використовують люди, які спілкуються українською з дитинства?" CreationDate="2017-11-04T14:28:43.777" UserId="1188" />
  <row Id="5031" PostId="2793" Score="0" Text="Define &quot;найчастіше&quot;. У моїх родичів на селі до усіх дітей і підлітків *найчастіше* звертаються «Пилипчук», на честь Пилипа, який мав чи не дві дюжини дітей по всьому селу. Пилипа вже нема, *«найчастіше»* лишилося." CreationDate="2017-11-04T14:40:42.650" UserId="8" />
  <row Id="5037" PostId="2798" Score="1" Text="Не зовсім як *не дай боже*, та все ж - *Щоб ти **бува** не лишився ...*" CreationDate="2017-11-07T12:14:26.883" UserId="9" />
  <row Id="5038" PostId="2798" Score="1" Text="[Словники](https://r2u.org.ua/s?w=%D1%87%D0%BE%D0%B3%D0%BE+%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B3%D0%BE&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on) знають *чого доброго*." CreationDate="2017-11-07T12:16:26.283" UserId="9" />
  <row Id="5034" PostId="2803" Score="0" Text="Тут роблять з латинського &quot;Іпсуму&quot; [кириличний](http://generator.lorem-ipsum.info/_russian) (знайшов по посиланню в вікіпедії). А діалогів і прямої мови в іпсумі нема - просто додаєте пунктуацію за власним смаком. Це ж не тільки беззмістовний текст - там шматки слів з латини." CreationDate="2017-11-07T08:57:11.270" UserId="69" />
  <row Id="5035" PostId="2803" Score="0" Text="Десь бачив використання початку з [казки «Хо» Коцюбинського](http://ukrclassic.com.ua/katalog/k/kotsyubinskij-mikhajlo/306-mikhajlo-kotsyubinskij-kho-ranok-u-lisi) в ролі lorem ipsum. Доволі відомий уривок, у школах його взагалі вчать (чи раніше вчили) напам'ять, тож не дивно, що обрали його. Але де я таке бачив — не пам'ятаю." CreationDate="2017-11-07T09:30:51.343" UserId="4" />
  <row Id="5036" PostId="2803" Score="0" Text="Можна ще взяти з перекладів Jabberwocky, там досить незрозуміла перша строфа: &quot;Був смажень, і швимкі яски спіралили в кружві, і марамульки йшли в псашки, як трулі долові&quot;. Або &quot;Блищалось, слизі лабузьки на хвиді кружали й спірли, дражнилки всі були дзузьки, і миги застрімли&quot;. Колекція перекладів [тут](http://www.wonderland-alice.ru/public/kurij2/JABBERWOCKY_2/)." CreationDate="2017-11-07T11:11:15.683" UserId="69" />
  <row Id="5039" PostId="2805" Score="0" Text="Мені здається, що цей допис відповідає на запитання про походження тексту Lorem Ipsum, але зовсім не відповідає типографським вимогам, визначеним у тексті запитання. А саме: (1) із засобів пунктуації, є лише крапки і коми; (2) відсутність прямої мови і діалогів; (3) два дуже великих абзаци тексту." CreationDate="2017-11-07T18:46:17.810" UserId="8" />
  <row Id="5040" PostId="2805" Score="2" Text="Як зрозуміло із пояснення вище, класичний Lorem Ipsum не має прямої мови і діалогів (2),  складається саме з цих двох великих абзаців тексту (3).  Вам потрібне щось своє, до чого навіть назви ще не прозвучало. Ще щойно помітив, що ви хочете &quot;цитату тексту з якоїсь української класики&quot;, а Lorem Ipsum -  &quot;умовний, часто безглуздий текст&quot;. У вас схоже конфлікт між питанням у subject і поясненням у details." CreationDate="2017-11-07T20:15:17.890" UserId="1188" />
  <row Id="5041" PostId="2805" Score="0" Text="Перепрошую, але не можу погодитися. У запитанні йшлося про текст «на зразок» Lorem Ipsum і ніде не йшлося про переклад або еквівалент оригінального тексту (він легко наґуґлюється)." CreationDate="2017-11-08T02:35:59.367" UserId="8" />
  <row Id="5042" PostId="2807" Score="1" Text="Re: *&quot;слово &quot;світати&quot; подеколи відмінюють так&quot;* — напевне, має сенс надати джерела, щоб було зрозуміло, хто і чому відмінює. Щоб нам не доводилося вгадувати. Бо це цілком може бути, наприклад, результатом друкарської помилки чи особистої неграмотності того, хто відмінює." CreationDate="2017-11-08T02:45:40.333" UserId="8" />
  <row Id="5043" PostId="2808" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наразі цей допис виглядає як субʼєктивна точка зору автора, і тому не відповідає критеріям якості. Його або варто розширити до повноцінної відповіді, з посиланнями на те, хто і як використовує це слово таким чином, або перетворити на коментар (коли ваша репутація на сайті дозволить робити коментарі). Окрім того, за вашою ж логікою, слово «фотографія» є довшим (і тому — гіршим), ніж слово «світлина». Також, перегляньте [faq] і озирніться навколо, щоб дізнатися, як інші користувачі оформлюють свої відповіді." CreationDate="2017-11-08T11:56:23.240" UserId="8" />
  <row Id="5044" PostId="2808" Score="4" Text="Дякую за зауваження @bytebuster. Розширив текст до повноцінної відповіді (сподіваюся)." CreationDate="2017-11-08T12:14:57.833" UserId="1199" />
  <row Id="5045" PostId="2809" Score="0" Text="Відповідь на запитання легко знайти [простим пошуком](https://www.google.com.ua/search?q=випадок+наголос). Якщо ви запропоновані варіанти бачили, то варто вказувати, чим вони не підходять." CreationDate="2017-11-08T12:58:47.090" UserId="8" />
  <row Id="5047" PostId="2809" Score="2" Text="@bytebuster — прошу вибачити неофіта, я поквапився із запитанням, адже відповідь дійсно була на прверхні пошуку. Чи варто мені видалити це запитання зараз?" CreationDate="2017-11-09T10:25:50.840" UserId="1199" />
  <row Id="5048" PostId="2809" Score="3" Text="Запитання вже отримало відповідь, і тому видалення знищило б зусилля, яке доклав інший користувач. Краще залишити, як є." CreationDate="2017-11-09T10:36:51.190" UserId="8" />
  <row Id="5049" PostId="2812" Score="0" Text="Анкетування - це метод, між українською і англійською вікіпедіями не повна відповідність." CreationDate="2017-11-09T11:58:29.117" UserId="9" />
  <row Id="5050" PostId="2812" Score="1" Text="Пані Оксана шукає спосіб довести *законність* або зворотнє для вживання слів *`опитувальник`* і *`запитувальник`* в значенні *`questionnaire`*." CreationDate="2017-11-09T12:01:09.733" UserId="9" />
  <row Id="5051" PostId="2813" Score="1" Text="Я думаю, що _один_ у даному випадку виражає збірність (як _двоє_, _троє_...). А збірні числівники, як ми знаємо, не відмінюються за родами. Тому правильно буде лише _один_." CreationDate="2017-11-09T17:25:26.453" UserId="1177" />
  <row Id="5053" PostId="2813" Score="0" Text="@Palindromer, ми не заохочуємо напів-відповіді у коментарях, це відлякує інших користувачів писати свої відповіді з тією ж аргументацією. Пропоную розгорнути ваш коментар у повноцінну відповідь, яка ґрунтується на фактичному матеріалі. Мета коментарів — покращення/уточнення дописів." CreationDate="2017-11-09T19:27:55.780" UserId="8" />
  <row Id="5054" PostId="2813" Score="3" Text="@bytebuster, я не вважаю, що мій коментар тягне на відповідь. Це лише догад без належної аргументації. Я залишив його з метою, аби, можливо, інший, більш досвідчений користувач, був підштовхнутим до до пристойної відповіді." CreationDate="2017-11-09T19:42:41.107" UserId="1177" />
  <row Id="5056" PostId="2814" Score="2" Text="*Площадка* походить від *площа*. Отже суфіксом є `-дка`, а не `-ка`, як у російській." CreationDate="2017-11-10T06:25:36.673" UserId="1078" />
  <row Id="5062" PostId="2814" Score="0" Text="на мою думку, краще всього передасть ідею словосполучення `сходовий каркас`" CreationDate="2017-11-10T11:46:18.170" UserId="92" />
  <row Id="5063" PostId="2814" Score="0" Text="@chizh чому каркас?" CreationDate="2017-11-10T12:27:30.420" UserId="9" />
  <row Id="5064" PostId="2814" Score="0" Text="@Yola а чому `клетка`? я так підозрюю, що на кресленні каркас будівлі виглядає як [`клітина`](http://vignette4.wikia.nocookie.net/runescape2/images/6/6c/Steel_cage_trapped_player.png/revision/latest?cb=20150913170713) (картинка по запиту &quot;cage&quot; у гугл) і та частина яка містить сходи іменується в російській мові `лестнечной`" CreationDate="2017-11-10T12:35:45.117" UserId="92" />
  <row Id="5065" PostId="2814" Score="0" Text="@chizh `клетка` зазвичай паралепіпедна, а каркас може бути, скажімо, трикутним." CreationDate="2017-11-10T13:39:58.003" UserId="9" />
  <row Id="5067" PostId="2816" Score="0" Text="Поставив тег «стилістика», бо вважаю, що вигуки здебільшого не є нормованою частиною літературної мови." CreationDate="2017-11-11T18:15:55.863" UserId="8" />
  <row Id="5072" PostId="2817" Score="0" Text="-1 for two reasons: (1) this answer essentially duplicates the existing answer, adding no extra value; (2) The question was posted in English, and [our policy](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/1/) is to provide answers in the language of the question." CreationDate="2017-11-12T15:33:39.600" UserId="8" />
  <row Id="5073" PostId="2817" Score="1" Text="бачу. **Keep both.** я мав створити окреме Q&amp;A українською." CreationDate="2017-11-12T15:39:46.693" UserId="1188" />
  <row Id="5070" PostId="2819" Score="0" Text="Probably you should have put more efforts in searching for the answer in the internet and studding Ukrainian grammar. Here is an article on your subject. [Відмінювання іменників ІІ відміни середнього роду](http://studopedia.org/12-57244.html). Check words `поле` (singular) &amp; `поля`(plural). As for me your question is too wide." CreationDate="2017-11-12T13:34:13.123" UserId="1188" />
  <row Id="5088" PostId="2820" Score="8" Text="Дієслова в словниках треба шукати _в неозначеній формі (в інфінітиві)_, а не в 1-й особі однини теперішнього часу, як це робили ви. В неозначеній формі в СУМі є й [прогресувати](http://sum.in.ua/s/proghresuvaty), й [поступати](http://sum.in.ua/s/postupaty) (значення 2). А ще ж можна сказати _розвивається_." CreationDate="2017-11-16T00:15:26.540" UserId="66" />
  <row Id="5109" PostId="2820" Score="2" Text="@Yellow Sky, я вважаю, що вам варто зробити повноцінну відповідь на базі свого коментаря." CreationDate="2017-11-29T21:39:37.613" UserId="1188" />
  <row Id="5085" PostId="2824" Score="0" Text="Мені більш до душі **проба**.  *Ми зібрали дані для аналізу. Маємо 20 проб (сигналу). 7 і 12 проба дуже виділяються від решти.*" CreationDate="2017-11-14T20:45:03.953" UserId="1188" />
  <row Id="5087" PostId="2824" Score="0" Text="Мені здається, що *куштунок* все ж походить від [*куштувати*](http://sum.in.ua/s/kushtuvaty). Дотично це підтверджує й цитована вами стаття зі словника Грінченка: *отвѣдываніе*, від рос. *отведать*, що відповідає українському *куштувати*. Тому в даному контексті не найвдаліший варіант, на мою думку. Підтримую, як і @finesoul, варіант *проба*." CreationDate="2017-11-15T12:16:50.760" UserId="435" />
  <row Id="5100" PostId="2824" Score="0" Text="можна ще додати варіант *елементарна подія*, бо [простір елементарних подій](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96%D1%80_%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D1%96%D0%B9)" CreationDate="2017-11-21T06:08:24.773" UserId="9" />
  <row Id="5086" PostId="2825" Score="2" Text="1) &quot;о**б** одинадцятій&quot;. 2) це залежить від того ближче до якої години ця подія відбулася - ближче до десятої - значить &quot;о десятій&quot;, ближче до одинадцятої - значить &quot;об одинадцятій&quot;. Ступінь близькості залежить від того хто каже. Працівник що виїхав на роботу о 10.40 може сказати що це була &quot;десята година&quot;, а начальник заперечить що 10.40 це вже одинадцята." CreationDate="2017-11-15T11:24:23.383" UserId="69" />
  <row Id="5089" PostId="2829" Score="0" Text="The first form, I would say, is more official and used mostly on radio or TV.&#xA;As you guessed, second form is more casual and is acceptable.&#xA;Third form “quarter to ten” or “quarter past ten” has its equivalent in Ukrainian - &quot;за чверть на десяту&quot; чи &quot;чверть по десятій&quot;" CreationDate="2017-11-17T19:54:07.420" UserId="215" />
  <row Id="5090" PostId="2830" Score="0" Text="-1: the question was asked from the perspective of an English speaker, so both the answer and its references must be either in English or translated within the answer. Otherwise, it is merely useless for the OP." CreationDate="2017-11-17T23:05:56.480" UserId="8" />
  <row Id="7451" PostId="2830" Score="0" Text="А як сказати 00:01? Нульова година одна хвилина?" CreationDate="2018-08-17T08:02:45.993" UserId="352" />
  <row Id="7457" PostId="2830" Score="1" Text="@user2513149, так само: хвилина на першу, хвилина по півночі. Схоже питання стосувалося саме другого варіанту. [Вікіпедія](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%86%D1%8F%D1%82%D1%8C_%D1%85%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BD_%D0%BF%D0%BE_%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%87%D1%96) погоджується." CreationDate="2018-08-17T21:21:58.750" UserId="1188" />
  <row Id="5091" PostId="2835" Score="2" Text="Не зовсім те, але близько: *Багато галасу даремно*. *Діла на копійку, а балачок на карбованець.*" CreationDate="2017-11-19T10:52:52.657" UserId="9" />
  <row Id="5092" PostId="2836" Score="2" Text="[Словниковий запас](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D1%81) - це термін з чітким визначенням. Словниковий запас — це набір слів, яким володіє людина у знайомій їй мові.  Вам варто переформулювати власне запитання, щоб воно було більш конкретне, краще відповідало тематиці цього сайту і на нього можливо було дати найкрашу відповідь." CreationDate="2017-11-19T13:48:05.430" UserId="1188" />
  <row Id="5093" PostId="2836" Score="1" Text="@finesoul, питання полягає в тому, з яких слів варто формувати цей &quot;набір слів&quot;. Поясніть, будь ласка, що в питанні не є конкретним або не зрозумілим, аби я мав змогу виправити." CreationDate="2017-11-19T14:08:44.707" UserId="1177" />
  <row Id="5094" PostId="2836" Score="2" Text="Можливо вас цікавить лексичний мінімум з української як іноземної. Щось на кшталт того, що [існує для англійської](http://znoclub.com/angliyska-mova/882-leksichnij-minimum-dlya-zno-z-anglijskoji-movi.html). У Вас зараз  занадто багато запитань в одній темі. Треба лишити лише одне запитання. Також бракує спроби провести власне дослідження і його результатів." CreationDate="2017-11-19T14:15:11.863" UserId="1188" />
  <row Id="5095" PostId="2836" Score="0" Text="@finesoul, ваша зауваження є слушним. Проте запитання лише одне і воно висловлене в останньому абзаці: _&quot;Чи існують усталені правила...&quot;_. Перелік питань насправді є проблемами, що виражені у форматі питань. Я сподіваюсь, що цей перелік проблем допоможе краще осягнути питання й дати якомога більш правильну відповідь." CreationDate="2017-11-19T14:47:25.207" UserId="1177" />
  <row Id="7770" PostId="2836" Score="1" Text="Мені це запитання здається надто неконкретним, тому що: (1) зазвичай люди не переймаються тим, щоб _не знати_ чогось, зазвичай вважається, що чим більше людина знає (зокрема слів якоїсь мови), тим краще; (2) звідси питання перетворюється із «знати чи не знати» на «які вивчати в _першу чергу_»; (3) а які потрібні в першу чергу — це залежить від мети (і поточного стану) людини: якщо це іноземець, що хоче мати можливість вести базові діалоги — то це одне, якщо носій, що хоче працювати в певній галузі, то це інше, якщо мета видати себе за місцевого — то це третє, — тобто не зазначені стан і мета." CreationDate="2018-10-05T15:38:17.947" UserId="4" />
  <row Id="5096" PostId="2837" Score="1" Text="-1: Це запитання виглядає недоопрацьованим; завжди варто демонструвати власну спробу відповісти і пояснення, чим знайдені варіанти не підходять. Це убезпечить інших користувачів від вгадування «що мав на увазі автор». Окрім того, варто надавати власні означення діалектних та рідковживаних слів; я не одразу зрозумів, що таке *кількоро*." CreationDate="2017-11-19T23:04:17.950" UserId="8" />
  <row Id="5097" PostId="2837" Score="0" Text="[Там](https://linguistics.stackexchange.com/q/26421/) я також помітив і мінуснув. :)" CreationDate="2017-11-19T23:04:54.900" UserId="8" />
  <row Id="10281" PostId="2837" Score="0" Text="Мовби зелений поїзд&#xA;Привидівсь і зник тепер:&#xA;Може, я сів у нього,&#xA;Віконце собі протер;&#xA;Може, дивлюся й дивлюся,&#xA;І, може, все впізнаю:&#xA;Тонко тремтить стеблинка&#xA;Над рейкою, на краю.&#xA;Може, то я, маленький,&#xA;Може, то ти... не руш...&#xA;Може, усіх, хто нас любить —&#xA;Горсточка, кількаро душ...&#xA;&#xA;Сядемо в тихе човенце,&#xA;Стиснемо плечі до пліч,&#xA;Сонечка візьмемо в серце,&#xA;З ним — перебудемо ніч.&#xA;Може, не вмерзнемо в кризі,&#xA;Може, не згубим весла,&#xA;Може, в байдужій вітчизні&#xA;зЗайдемо дрібку тепла...&#xA;&#xA;https://www.pisni.org.ua/songs/5348209.html" CreationDate="2020-03-21T10:27:58.793" UserId="2207" />
  <row Id="10282" PostId="2837" Score="0" Text="Кількоро взагалі вперше чую" CreationDate="2020-03-21T10:28:54.263" UserId="2207" />
  <row Id="12992" PostId="2837" Score="0" Text="Колись в школі нас вчителька пояснювала так, що кілька це означення до 10 шт, а декілька все, що більше 10 шт.&#xA;Але підтвердження цього не знайшла.Проте в моїй голові це закарбувалося" CreationDate="2023-10-09T09:35:01.807" UserId="6000" />
  <row Id="10251" PostId="2838" Score="0" Text="Скрипін каже що різниця є :)" CreationDate="2020-03-13T16:33:09.313" UserId="2576" />
  <row Id="10256" PostId="2838" Score="1" Text="Я сюди теж потрапив після Скрипіна. У його визначенні декілька — це кілька десятків. Цікава інтерпритація." CreationDate="2020-03-16T15:56:09.803" UserId="2579" />
  <row Id="10258" PostId="2838" Score="3" Text="@DimaZheludko, я не зовсім розумію, про які матеріали Скрипіна Ви кажете. Якщо він логічно обґрунтовує свою позицію або ж є поважним мовознавцем, то ми будемо раді, якщо Ви представите його позицію окремою відповіддю." CreationDate="2020-03-16T19:45:06.643" UserId="4" />
  <row Id="10259" PostId="2838" Score="0" Text="Якщо слова мають різний набір букв, то переважно є різниця. Дуже рідко, коли немає." CreationDate="2020-03-17T05:19:12.880" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="5118" PostId="2840" Score="0" Text="+ Не вартує виїденого яйця" CreationDate="2017-12-05T12:07:31.520" UserId="1024" />
  <row Id="12196" PostId="2846" Score="0" Text="Thank you! But just to make sure - is it really true that &quot;чверть десятої&quot; and &quot;чверть по дев'ятій&quot; mean the same time (9:15) even though one of them mentions 10 and one mentions 9?  Why is that? It seems really easy to get them confused..." CreationDate="2022-05-25T00:51:13.703" UserId="4507" />
  <row Id="12197" PostId="2846" Score="1" Text="&quot;Чверть десятої&quot; essentially means you have full nine hours and 1/4 of the upcoming tenth hour. &quot;Чверть по дев'ятій&quot; literally is &quot;1/4 of an hour has passed after full nine hours&quot;. So both mean 9:15. The difference is which hour is used as a base - a past one or the upcoming one. And I agree, I have to think twice myself when hearing this form :)" CreationDate="2022-05-25T09:03:56.187" UserId="1211" />
  <row Id="12198" PostId="2846" Score="0" Text="Fascinating! Both of those separately make sense, but having both in one language is kind of a lot... :)  Are they mostly used in different regions or by different generations or anything like that?" CreationDate="2022-05-26T13:19:22.583" UserId="4507" />
  <row Id="12199" PostId="2846" Score="0" Text="I have no such breakdown, unfortunately. My gut feeling is that &quot;чверть по дев'ятій&quot; is probably more in use in the West. This form is not very common anyway." CreationDate="2022-05-27T19:22:07.020" UserId="1211" />
  <row Id="5101" PostId="2847" Score="0" Text="*перехопити* не відображає повторність дії, може *пересхопити* підійшло б, але такого слова нема і я не певен, що воно б позначало повторну дію, як-от *переробити*" CreationDate="2017-11-22T09:23:09.617" UserId="9" />
  <row Id="5119" PostId="2847" Score="3" Text="Можливо доречно було б перекласти іншою частиною мови: &quot;схоплювана тварина&quot;. Хоча слово мені і показується підкреслене червоним, але повинно означати повторюваність дії. Схоплена - разова дія у минулому, схоплювана - схоплена два або більше разів. Дієслово пересхопити (перезахопити) також повинно бути правильним. Інша річ, що можливо неточно перекладати слово &quot;capture&quot; словом &quot;схопити&quot;. Зловити або спіймати можуть бути кращими відповідниками. Відповідно: перезловлена, переспіймана - обидва слова є новотворами, тож не мають за собою закріпленого значення, як у випадку із словом &quot;перехопити&quot;." CreationDate="2017-12-05T12:26:57.547" UserId="1024" />
  <row Id="5175" PostId="2847" Score="1" Text="@ЮрійГладьо чудовий коментар! Гадаю його варто оформити як відповідь, щоб за нього можна було проголосувати і підняти його на гору, бо зараз я його прочитав чисто випадково. Дякую!" CreationDate="2017-12-29T12:32:25.083" UserId="9" />
  <row Id="5104" PostId="2852" Score="4" Text="Дякую, могли б ви ще навести джерело інформації на яке посилаєтесь?" CreationDate="2017-11-23T22:09:44.400" UserId="902" />
  <row Id="5149" PostId="2853" Score="1" Text="Чесно кажучи з (цілком правильного) означення не зовсім зрозуміло що воно таке. Зазвичай Rule of thumb це правило (принцип), який дозволяє новачку у якійсь справі досягати непоганих результатів у більшості випадків. Наприклад: &quot;на екзамені краще починати з простих задач, а складні залишати наостанок&quot;. Або &quot;у бейсболі спочатку краще виставляти сильних гравців&quot; (приклад з [dictionary.com](http://www.dictionary.com/browse/rule-of-thumb?s=t))." CreationDate="2017-12-19T13:40:43.493" UserId="69" />
  <row Id="7487" PostId="2854" Score="0" Text="У відповіді  жирним позначено те, що стосується мого прикладу.  Правила узяті з вікіпедії, а вона, в свою чергу, посилається на  [§ 48. Родовий відмінок // Український правопис. — К.: Наук. думка, 2012. — С. 83-86.](http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par48). Додатково, &quot;Ма́сова ча́стка елеме́нту&quot; - назва [статті](https://uk.wikipedia.org/wiki/Масова_частка_елементу) з вікіпедії" CreationDate="2018-08-21T07:47:49.343" UserId="1188" />
  <row Id="7494" PostId="2854" Score="0" Text="Ма́сова ча́стка елеме́нту - абстракція. Визначення наведене у прикладі. Не існує масових часток елементу у природі. Це якась математична величина яку ми можемо розрахувати. Азот, кисень, водень - конкретні (не абстракція) хімічні елементи таблиці Менделєєва. Кожен з них має властивість атомне число елемента." CreationDate="2018-08-22T16:50:02.983" UserId="1188" />
  <row Id="7498" PostId="2854" Score="0" Text="Поміняв приклад на менш суперечливий." CreationDate="2018-08-23T06:41:54.087" UserId="1188" />
  <row Id="5117" PostId="2855" Score="0" Text="Думка цікава, я аж +1 поставив... Але почав шукати - я не знайшов жодного прикладу використання &quot;одна з дітей/людей&quot;, коли стать незрозуміла. Було б гарно, якби Ви знайшли приклад саме &quot;одна з дітей&quot;, бо Ваш приклад з вікі &quot;одна дитина&quot; не є показовим - бракує &quot;з&quot;. Можливо має рацію Palindomer і &quot;один&quot; тут має приблизно той самий сенс, що &quot;хтось&quot;, і тому чоловічого роду..." CreationDate="2017-12-04T14:10:06.500" UserId="49" />
  <row Id="5123" PostId="2855" Score="0" Text="Я не філолог, але гадаю що вважати &quot;один з [множини]&quot; прикметником некоректно.&#xA;Як було згадано вище, це всеж числівник. Один, коли воно у значенні єдиний - буде прикметником і мінятиме рід." CreationDate="2017-12-08T15:27:56.933" UserId="1357" />
  <row Id="5106" PostId="2858" Score="4" Text="Гадаю, що українській властиво одразу вживати спонукальні дієслова без допоміжних слів (_поглянь_ пис, _спробуймо_ ось так тощо) і се є буденним. Тому буде дещо проблемніше вишукувати тотожність." CreationDate="2017-11-29T04:53:23.907" UserId="585" />
  <row Id="5107" PostId="2858" Score="6" Text="@Follower Мені теж так здається. Ще існує частка «но» (перше значення у [СУМ](http://sum.in.ua/s/no))." CreationDate="2017-11-29T05:41:28.117" UserId="1078" />
  <row Id="9769" PostId="2858" Score="0" Text="Можете описати детальніше, чому ви вирішили, що &quot;Але є одне але - слів &quot;давайте&quot;/ &quot;давай&quot; немає в українській мові.&quot;? Я, наприклад, знайшов це слово в українському словнику. Якщо такого слова не існує в українській мові, то як тоді перекласти це слово українською в прикладі: &quot;Давайте йому 3 пігулки щодня?&quot;." CreationDate="2019-12-13T09:36:18.657" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="5108" PostId="2859" Score="0" Text="Цікава дрібничка пов'язана з [відмінюванням](http://slovnyk.ua/?swrd=%C7%D0%CE%C1%B3%CC%CE&amp;x=0&amp;y=0). - Ми зроб**И**мо це завтра. - Зроб**І**мо зараз, чого чекати ?!." CreationDate="2017-11-29T18:53:02.317" UserId="1188" />
  <row Id="5110" PostId="2861" Score="4" Text="Чи варто якомусь з цих варіантів віддавати перевагу?" CreationDate="2017-12-01T01:51:10.947" UserId="9" />
  <row Id="5122" PostId="2862" Score="1" Text="можна замість *мотор* кричати *камера*" CreationDate="2017-12-08T10:31:47.070" UserId="9" />
  <row Id="5125" PostId="2862" Score="0" Text="@Yola, А є якісь письмові згадки про вживання такого вигуку?" CreationDate="2017-12-09T21:16:31.617" UserId="352" />
  <row Id="5126" PostId="2862" Score="0" Text="Зазвичай англійською кажуть *Lights, Camera, Action*. Я просто переклав. В зйомках деяких типів фільмів ще використовують *Lights, Camera, Erection*:)" CreationDate="2017-12-10T05:55:58.327" UserId="9" />
  <row Id="5127" PostId="2862" Score="0" Text="@Yola, отже, *action* - це не те саме, що *камера*." CreationDate="2017-12-10T16:45:30.413" UserId="352" />
  <row Id="5128" PostId="2862" Score="0" Text="Екшн, кат :) Спеціалістам ці слова відомі а поза контекстом action та cut і в англійскій мові мають інший сенс. Нехай Українські актери звикают до міжнародних стандартів, може з Голівудом співпрацювати стануть" CreationDate="2017-12-11T13:03:23.593" UserId="788" />
  <row Id="5129" PostId="2862" Score="0" Text="@ArthurTarasov, аналогічне питання: чи є хоч одне джерело, яке підтверджує вживання слів *екшн* та *кат* в українському кіно? Можливо, стаття в Інтернеті чи відео зі зйомок?" CreationDate="2017-12-11T18:32:30.317" UserId="352" />
  <row Id="5113" PostId="2864" Score="0" Text="Довідник [Мільчина](https://orfogrammka.ru/OGL03/70091464.html) наводить такий приклад: &quot;Это составляет 60—80 % всей массы груза&quot;. Також там є розділ &quot;6.4.2. Знаки №, %, §, ° в тексте&quot;." CreationDate="2017-12-04T08:48:31.333" UserId="69" />
  <row Id="5114" PostId="2864" Score="2" Text="@Artemix, пропоную послуговуватися словниками української мови. Орфографічні правила інших мов можуть суттєво відрізнятися від правил української." CreationDate="2017-12-04T11:07:07.400" UserId="8" />
  <row Id="5115" PostId="2864" Score="0" Text="@bytebuster Це не словник а довідник редактора і корректора. Такі речі не вказуються у орфографічних (і будь-яких інших) словниках. Це &quot;типографіка&quot;." CreationDate="2017-12-04T12:17:35.110" UserId="69" />
  <row Id="5116" PostId="2864" Score="5" Text="¡Пунктуаційні і типографічні правила також є мово-специфічними , @Artemix ! У тій же китайській відсотковий інтервал записується так: %40～70。 Або ще простіше: 百分之四十～七十。 І на тих територіях, про які йдеться у довіднику Мільчина, вже років через 25 записуватиметься так само. :)) (UPD, перепрошую, SE псує символ. Авжеж, має бути не тільда, а \0xFF5E)." CreationDate="2017-12-04T13:22:26.323" UserId="8" />
  <row Id="5121" PostId="2866" Score="3" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! На цьому сайті ми заохочуємо науково-обґрунтовані відповіді. Як мінімум, необхідно надавати посилання на поважні джерела, які вказують, де, ким і як використовуються запропоновані варіанти. Власна думка може бути частиною відповіді, але не її основою. Відповіді, які не відповідають нашим критеріям якості, можуть бути «замінусовані» та/або видалені. Перегляньте також [faq]." CreationDate="2017-12-07T19:54:04.860" UserId="8" />
  <row Id="5124" PostId="2866" Score="0" Text="А як щодо `дія!`, як у театрі?" CreationDate="2017-12-09T21:12:19.933" UserId="352" />
  <row Id="5147" PostId="2868" Score="0" Text="This is a duplicate of this question https://ukrainian.stackexchange.com/q/1096/331 Especially since question is posed in both English and Ukrainoan" CreationDate="2017-12-18T14:36:37.547" UserId="331" />
  <row Id="6732" PostId="2868" Score="0" Text="@Sasha Ви бачили моє повідомлення згори? Чому це питання досі не позначено як Duplicate?" CreationDate="2018-04-15T00:35:16.770" UserId="331" />
  <row Id="5139" PostId="2870" Score="2" Text="У білоруській мові є _ранішнік_, нам би теж щось схоже пригодилося б - наприклад **ранішник**" CreationDate="2017-12-15T17:10:13.303" UserId="215" />
  <row Id="5141" PostId="2870" Score="1" Text="Або &quot;вранішник&quot;." CreationDate="2017-12-18T09:26:20.540" UserId="69" />
  <row Id="5148" PostId="2870" Score="3" Text="СУМ-11 має таке тлумачення для слова [&quot;Ранок&quot;](http://sum.in.ua/s/ranok): &quot;2. Публічне ранкове зібрання, де виконуються літературні, музичні та інші твори. *Полтавське громадянство влаштовувало недільні літературні ранки для бідного населення і для учнів (Збірник про Кропивницького, 1955, 312).*&quot; На [Форум.словник.уа](http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t908.html) також пропонують &quot;святковий ранок&quot;: &quot;Часом це нагадувало святковий ранок з перевдяганнями в дитячому садку. &#xA;Юрій Андрухович &quot;Московіада&quot;." CreationDate="2017-12-18T17:01:24.820" UserId="69" />
  <row Id="5157" PostId="2873" Score="0" Text="Може тоді подібно до Петриківка - *раноківка*? Або ж якщо йти від слова рано, тоді подібно до гаївка - *ранівка*?" CreationDate="2017-12-24T15:53:11.917" UserId="9" />
  <row Id="5158" PostId="2874" Score="2" Text="[Коментар у Фейсбуці](//www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=1421430154649693&amp;id=811367038989344&amp;comment_id=1421497334642975) від Marina Titova: «Знаю, що в польській мові в називному множини так відмінюється деякі слова, що означають поважних осіб (_ojcowie_, _bogowie_, _profesorowie_)»." CreationDate="2017-12-24T15:55:34.380" UserId="4" />
  <row Id="5159" PostId="2874" Score="2" Text="Колись слухав лекцію про класичну китайську поезію, там лектор зауважив, що для перекладу Гомера російською фактично довелося вигадати спеціальну мову щоб адекватно передати оригінал. Можливо Борис Тен також пішов шляхом введення в українську мову конструкцій, яких немає в літературній мові для того щоб передати особливості Іліади." CreationDate="2017-12-24T17:01:46.607" UserId="69" />
  <row Id="5160" PostId="2874" Score="2" Text="До речі, у колядці &quot;[Бог ся рождає](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%B3_%D1%81%D1%8F_%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B4%D0%B0%D1%94)&quot; теж схожа форма використовується: &quot;Пастиріє клячуть, В плоті Бога бачуть&quot;, &quot;А пастиріє к Ньому прибігають, І яко царя свойого вітають.&quot;" CreationDate="2017-12-25T08:37:57.980" UserId="69" />
  <row Id="5162" PostId="2875" Score="0" Text="*«Edg. Pilicock fat on Pilicock hill; — Haloo, loo, loo.»* А яким чином це запитання стосується української мови? Це власна назва. Ви запитуєте, чому перекладач переклав *Pilicock* українською як *Пілікок*, а не *Бурмоковт/Бармаглот*? :)" CreationDate="2017-12-25T18:27:45.363" UserId="8" />
  <row Id="5164" PostId="2875" Score="0" Text="@bytebuster там все не так просто, ось зараз читаю цю статтю: http://citeseerx.ist.psu.edu/viewdoc/download?doi=10.1.1.874.4521&amp;rep=rep1&amp;type=pdf&#xA; може, сам і відповім. а питання зараз відредаґую." CreationDate="2017-12-25T18:42:56.097" UserId="240" />
  <row Id="5167" PostId="2875" Score="0" Text="До оновлення. А чому слово *„Manchester“* просто транслітерують у *«Манчестер»*? Здавалося-б, українською мало б ся бути *«Ліверпуль»*… Я продовжую вважати, що це запитання, у тому вигляді, як воно сформульоване, не є про українську мову. Якби мій close-vote не був вирішальним, **би-м проголосував за закриття** з причини off topic." CreationDate="2017-12-25T19:20:38.410" UserId="8" />
  <row Id="5168" PostId="2875" Score="0" Text="@bytebuster тут з транслітерацією без перекладу зникає гра слів, не бачу зносок у такому разі, думаю, робота була недороблена упорядниками - то ж ми маємо тут її довершити своїми власними дослідженнями й пояснити Пілікок, незрозумілий в іншому разі тим, хто читає Короля Ліра." CreationDate="2017-12-25T19:32:49.697" UserId="240" />
  <row Id="5163" PostId="2876" Score="0" Text="http://citeseerx.ist.psu.edu/viewdoc/download?doi=10.1.1.874.4521&amp;rep=rep1&amp;type=pdf тут вирішили посперечатися з таким тлумаченням, наприклад." CreationDate="2017-12-25T18:42:09.163" UserId="240" />
  <row Id="5165" PostId="2876" Score="0" Text="Се джерело теж [підтверджує](https://www.etymonline.com/word/cock) ／ _Pillicock_: 1530s, dialectal variant of Middle English pillicock, see → _Cock_: Slang sense of “penis” is attested since 1610s (but compare pillicock &quot;penis,&quot; from c. 1300); Дата пйеси 1605." CreationDate="2017-12-25T18:50:09.220" UserId="585" />
  <row Id="5166" PostId="2876" Score="0" Text="так, але важлива засторога, що це неточно." CreationDate="2017-12-25T18:57:52.647" UserId="240" />
  <row Id="5169" PostId="2878" Score="0" Text="але у Бориса Тена це не кличний, а називний відмінок." CreationDate="2017-12-26T13:40:58.710" UserId="240" />
  <row Id="5172" PostId="2880" Score="1" Text="Як запитникові [одиниця](//e2u.org.ua/s?w=entity&amp;highlight=on)?" CreationDate="2017-12-28T02:11:40.830" UserId="585" />
  <row Id="5173" PostId="2880" Score="3" Text="У статті про модель «сутність-зв'язок» розрізняють два поняття -  *сутність типу* і *екземпляр сутності*. От те, що там називається *екземпляром сутності* і є те, що в [ООП](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%27%D1%94%D0%BA%D1%82%D0%BD%D0%BE-%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%94%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B5_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F) називається об'єктом." CreationDate="2017-12-28T07:47:32.973" UserId="9" />
  <row Id="5174" PostId="2880" Score="2" Text="Я завжди перекладав «entity», як «сутність». (До речі, слово «об'єкт» не зовсім загарбане об'єктно-орієнтованим програмуванням, у Сі і, як наслідок, у Сі++ слово «об'єкт» є терміном із [зовсім іншим значенням](http://en.cppreference.com/w/cpp/language/object).)" CreationDate="2017-12-28T14:26:33.157" UserId="4" />
  <row Id="5195" PostId="2880" Score="2" Text="Підтримую коментар вище, для слова &quot;entity&quot; завжди використовую &quot;сутність&quot;." CreationDate="2018-01-09T15:45:40.880" UserId="902" />
  <row Id="5178" PostId="2882" Score="0" Text="Welcome to Ukrainian Language.SE! Unfortunately, this site does not offer translation services, so we can not provide with a direct answer here. However, the translation job can be split into (many!) smaller answerable questions that can be asked separately. The decomposition and recomposition of the information provided in answers should be done by yourself." CreationDate="2018-01-06T06:20:28.443" UserId="8" />
  <row Id="5198" PostId="2883" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](http://chat.stackexchange.com/rooms/71576/discussion-on-answer-by-follower-help-breaking-down-and-understanding-a-song)." CreationDate="2018-01-12T09:50:44.973" UserId="8" />
  <row Id="5197" PostId="2885" Score="3" Text="Чисто мої відчуття: 1-й варіант вказує на напрямок, але не на кінцеве місце призначення, 2-й (для мене найбільш правильний) вказує, що точка ''В'' і є місцем призначення, а 3-й показує, що ваш шлях частково збігається із напрямком від ''А'' до ''В'', при цьому ні ''А'' ні ''В'' не вказує ні на ваш початок, ні на ваш кінець подорожі." CreationDate="2018-01-11T23:45:10.070" UserId="1024" />
  <row Id="5200" PostId="2885" Score="0" Text="@ЮрійГладьо, цікаве розрізнення цих словосполучень. Здається ви маєте рацію. Ваші пояснення істотно залежать від другої половини наведених фраз. Але звідси випливає, що, коли заберемо „від пункту А до пункту В“, то „рухаюся за напрямком“, „рухаюся у напрямку“ та „рухаюся вздовж напрямку“ — синоніми." CreationDate="2018-01-13T07:36:09.350" UserId="299" />
  <row Id="7357" PostId="2885" Score="0" Text="Шчо думајете про [перебувати](http://sum.in.ua/s/perebuvaty)?" CreationDate="2018-08-06T10:18:55.450" UserId="585" />
  <row Id="5199" PostId="2887" Score="2" Text="Чи перевіряли ви таку можливість, що українська мова копіює неправильне копіювання з англійської в російську?" CreationDate="2018-01-12T15:11:31.287" UserId="92" />
  <row Id="5207" PostId="2887" Score="0" Text="https://www.youtube.com/watch?v=QMr9QGa0_HE - англійська&#xA;https://www.youtube.com/watch?v=WI0uIRYCCVw - німецька" CreationDate="2018-01-18T08:17:58.483" UserId="553" />
  <row Id="5208" PostId="2891" Score="3" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Будь ласка, оформлюйте кожне шукане слово окремим запитанням. Також, прохання не забувати, що продемонстрована спроба самостійно знайти відповідь на запитання значно покращує якість самого запитання." CreationDate="2018-01-19T19:02:52.867" UserId="8" />
  <row Id="5217" PostId="2893" Score="0" Text="Там до обговіру також приєднався наш знайомий @Sasha з ланками СУМ-20 з висновком тотожності. Сам я [зауважу](http://mova.kreschatic.kiev.ua/220.htm), шчо те саме джерело вказує: *значимый* передається як *значущий* (не *значимий*);" CreationDate="2018-01-27T05:53:51.407" UserId="585" />
  <row Id="5216" PostId="2895" Score="1" Text="Comments are not designed for (semi-)answering questions. Removed." CreationDate="2018-01-27T02:16:57.823" UserId="8" />
  <row Id="8541" PostId="2901" Score="0" Text="Дайте визначення &quot;центру питального речення&quot;. Якщо в українській мові є якісь норми, що до розташування &quot;центру&quot; спільнота допоможе.  Зараз це питання з програмування, а не з галузді української мови." CreationDate="2019-02-22T11:14:49.187" UserId="1188" />
  <row Id="8542" PostId="2901" Score="0" Text="Як на мене питання занадто [загальне](https://pidruchniki.com/1880041340571/dokumentoznavstvo/tipi_rechen). Спільнота не зможе дати однозначної відповіді. Голосую за закриття цього питання." CreationDate="2019-02-22T11:19:23.340" UserId="1188" />
  <row Id="5228" PostId="2905" Score="0" Text="Welcome to Ukrainian Language.SE! Although this post contains a nice example of how funny it looks when people replace one consonant with another, it seems that the original question asked whether there are more words with the `ґ` (i.e., whether the quoted list is complete), and this post does not address this." CreationDate="2018-02-03T15:54:33.073" UserId="8" />
  <row Id="5233" PostId="2909" Score="2" Text="скажіть, будь ласка, чому ви даєте посилання на російські словники? чому не на польські? чому не на чеські? чому не на словенські? як на мене, недоречність таких посилань є очевидною (будь-якою іншою мовою, як і російською). хочу зрозуміти, чому вона неочевидна вам. ну от не розумію я російську, припустімо, як мені перевірити ваші посилання? як піти й почитати самому? і ні, відсутність в онлайні великих англ-укр словників розпізнаних - не арґумент." CreationDate="2018-02-05T18:36:52.640" UserId="240" />
  <row Id="5234" PostId="2909" Score="2" Text="https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/218/240 зробив питання на меті." CreationDate="2018-02-05T18:43:11.697" UserId="240" />
  <row Id="5235" PostId="2909" Score="3" Text="Запропонуйте якісні англо-українські словники і я буду користуватися ними. Чеську, польську, словенську мову не знаю, хоча отримував відповіді з посиланнями на джерела на цих мовах і намагався зрозуміти про що там йдеться. Якщо вам не подобається ця відповідь - можете допрацювати цю, написати свою, поставити уточнюючі питання. В мене було небагато часу на пошук джерел, може ви можете виділити більше ресурсів на пошуки і створення якіснішою відповіді." CreationDate="2018-02-05T19:50:31.177" UserId="69" />
  <row Id="5246" PostId="2909" Score="1" Text="&quot;вашенець&quot; і &quot;нашенець&quot;, імхо, є прикладами [nonce words](https://en.wikipedia.org/wiki/Nonce_word). На цьому етапі історії їх вже не можна генералізувати, тому що партії вже не називаються виключно за назвами ідеологій, а мають &quot;брендові&quot; назви, які можуть містити, наприклад, слово &quot;наш&quot; (та ж &quot;Наша Україна&quot;), і слово &quot;нашенець&quot; можна зрозуміти як &quot;прибічник &quot;Нашої України&quot;&quot; (зрештою, опоненти НУ іноді вживали слово &quot;нашисти&quot;). Так що все, поїзд пішов )" CreationDate="2018-02-15T17:10:13.990" UserDisplayName="user1439" />
  <row Id="5250" PostId="2909" Score="0" Text="До того ж &quot;співприбічники&quot;, &quot;співпоборники&quot; і &quot;співприхильники&quot; – таких слов не існує. З усіх них треба видалити &quot;спів-&quot;. І у тому контексті йдеться не про прихильників МакКейна. МакКейн закликає всі сторони утриматися від атак на державні структури, мотивованих їхньою вузькою ідеологією." CreationDate="2018-02-16T00:05:31.110" UserDisplayName="user1439" />
  <row Id="11867" PostId="2909" Score="0" Text="@Artemix Не потрібно додавати посилання на російські словники в SE Ukrainian language. Я б рекомендував посилатися, в першу чергу, [на англійські тлумачні словники, які де-факто є стандартами](https://www.listofpopular.com/literature/best-english-dictionary/) (дивись топ списку). Переклад за допомогою таких словників також, де факто, є найкращою практикою(бо найточнішою) практикою перекладу. В другу чергу, на українські, оскільки, об'єктивно, вони досить низькоякісні і оригінальні слова перекладаються дуже часто одним або декількома словами, не рідко з помилками" CreationDate="2021-10-22T21:03:39.420" UserId="2097" />
  <row Id="5238" PostId="2914" Score="6" Text="Ласкаво просимо на Ukrainian.SE! Al Crow, чи могли б ви навести приклади (з посиланнями) розмежування у вживанні швидко/скоро, яке ви помічаєте?" CreationDate="2018-02-11T10:48:45.310" UserId="390" />
  <row Id="5239" PostId="2915" Score="3" Text="Це запитання здається primarily opinion-based. Тому що відповіді сильно залежать від того, хто цю літеру не вживає: від «не знаю про її існування» до «у моєму шрифті `г` та `ґ` мало відрізняються» або причин, подібних до тих, чому [у літаках](https://en.wikipedia.org/wiki/Aircraft_seat_map#Seat_designation) місця `I` нема, а місце `J` — є. А стосовно ЗНО, навряд чи є регулятивні документи, які б регламентували перелік літер для відповідей." CreationDate="2018-02-13T08:45:37.403" UserId="8" />
  <row Id="5240" PostId="2915" Score="1" Text="У [правописі](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm) «ґ» як окремий пункт у переліках уживають." CreationDate="2018-02-13T12:09:03.323" UserId="4" />
  <row Id="5243" PostId="2915" Score="1" Text="`у літаках місця I нема, а місце J — є` я цього не знав. Цікаво, дякую." CreationDate="2018-02-14T03:34:51.353" UserId="352" />
  <row Id="9366" PostId="2915" Score="0" Text="@Glorfindel, thanks for [the edit proposal](/review/suggested-edits/2656), but this is really not about [numerals](https://en.wikipedia.org/wiki/Numeral_(linguistics)) (at least, not about [числівники](https://uk.wikipedia.org/wiki/Числівник) as we understand that word)." CreationDate="2019-09-18T15:18:39.993" UserId="4" />
  <row Id="5241" PostId="2916" Score="1" Text="Хотів написати «ласкаво просимо», але помітив, що ви на сайті вже цілий рік. Тоді — вітаю з першим дописом! :)" CreationDate="2018-02-13T12:23:36.030" UserId="8" />
  <row Id="5242" PostId="2916" Score="0" Text="Але варіанти відповідей у тестах - це ж не додатки. Тому мали б використовувати літеру Ґ." CreationDate="2018-02-14T03:32:58.833" UserId="352" />
  <row Id="5244" PostId="2916" Score="1" Text="@user2513149 ні, не мали, бо логіка та сама, - ці букви не зручні для нумерації, бо їх можна сплутати з іншими." CreationDate="2018-02-14T06:11:23.063" UserId="9" />
  <row Id="5248" PostId="2918" Score="1" Text="У Вікіпедії «dimmer» називають «регулятором освітленості», «світлорегулятором», «пристроєм зниження/збільшення освітлення»; на e2u — «притемнювачем», «затемнювачем», «реґулятором освітлення». Відповідно, може, «зі здатністю затемнення / зі здатністю зниження яскравості»?" CreationDate="2018-02-15T19:36:31.083" UserId="4" />
  <row Id="5249" PostId="2918" Score="0" Text="тільки з &quot;функцією&quot;, а не &quot;зі здатністю&quot;" CreationDate="2018-02-15T19:58:20.653" UserDisplayName="user1439" />
  <row Id="5251" PostId="2918" Score="1" Text="Додав теґ «словотворення», тому що запитання передбачає, в основному, утворення нового слова. Це підтверджує також і одна з наявних відповідей." CreationDate="2018-02-16T05:32:13.440" UserId="8" />
  <row Id="5252" PostId="2919" Score="0" Text="Навіть словникове: «[приглушуваний](http://sum.in.ua/s/pryghlushuvanyj)»." CreationDate="2018-02-16T07:06:00.720" UserId="4" />
  <row Id="5254" PostId="2919" Score="2" Text="@Sasha Ну, власне, зі &quot;світильником&quot; воно поки що не комбінувалося, а так слово є." CreationDate="2018-02-16T11:06:59.323" UserDisplayName="user1439" />
  <row Id="5255" PostId="2920" Score="0" Text="*biased* = *упереджений* — було б гарним варіантом, але мені значення цього слова здається дещо загальним: *упередженість* не обовʼязково означає прихильність до групи, а *partisan* — означає." CreationDate="2018-02-17T15:00:50.160" UserId="8" />
  <row Id="5256" PostId="2920" Score="0" Text="@bytebuster В тому-то і заковика, що biased **≠** упереджений. Це один з можливих, але все-таки неповноцінних еквівалентів. Bias - це одне з тих слів, якому повного еквівалента нема (інші подібні - frustration, insight, to fail to do sth). Коли ми виходимо за межі простих слів на кшталт pencil і telephone, починається сфера, де не вся семантична картина слова в одній мові покриватиметься **одним з** еквівалентів у іншій мові. Тому не існує такої речі, як &quot;переклад цього слова&quot;. Існують &quot;варіанти перекладу&quot;. Й існує потреба у ситуативному перекладі і перефразуванні." CreationDate="2018-02-17T15:06:50.787" UserDisplayName="user1439" />
  <row Id="5257" PostId="2920" Score="0" Text="@bytebuster Проблема з еквівалентизацією biased і упереджений у тому, що &quot;упереджений&quot; - завжди _проти_ чогось. А bias, якщо розглядати, так би мовити, голий стрижень цього слова, це схильність _у бік_ чогось. Можна сказати &quot;bias in favor&quot; і &quot;bias against&quot;, але без оцих прийменників _голий_ сенс це якраз &quot;за&quot;. Так що з цього місця проблеми тільки починаються." CreationDate="2018-02-17T15:10:52.943" UserDisplayName="user1439" />
  <row Id="11605" PostId="2927" Score="0" Text="Ніколи не посалося &quot;по батькові&quot; через дефіс. Дефіс -- це видумка &quot;грамотєїв&quot;" CreationDate="2021-05-26T06:53:28.760" UserId="3702" />
  <row Id="5262" PostId="2929" Score="1" Text="Так-так, ще Гіталія, Гіван, мене завжди дивували такі поєднання і будучи дітьми ми щиро дивувались чого наші сусідки-бабці говорять так &quot;по сільському&quot;." CreationDate="2018-02-27T16:57:07.570" UserId="1448" />
  <row Id="5266" PostId="2929" Score="1" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/1351/ and https://ukrainian.stackexchange.com/q/835/" CreationDate="2018-02-27T18:23:23.103" UserId="8" />
  <row Id="5264" PostId="2930" Score="1" Text="Як на мене, то саме так і треба робити." CreationDate="2018-02-27T18:10:45.983" UserId="66" />
  <row Id="5265" PostId="2930" Score="0" Text="Цікаво, чи є якась нормативно-правова база, стосовно таких ситуацій?" CreationDate="2018-02-27T18:11:32.090" UserId="1448" />
  <row Id="5263" PostId="2933" Score="3" Text="Дуже дякую за відповідь!" CreationDate="2018-02-27T18:10:35.117" UserId="1448" />
  <row Id="5274" PostId="2933" Score="3" Text="@Anna2903, у нас тут прийнято дякувати методом голосування (upvote). :-) Якщо надана відповідь повністю влаштовує вас як автора оригінального запитання, ви можете також позначити її як Прийняту (Accepted Answer), натиснувши на прапорець ✔, який знаходиться під стрілочками голосування." CreationDate="2018-02-27T23:12:28.740" UserId="8" />
  <row Id="5278" PostId="2937" Score="1" Text="привіт. завітайте до чату, бітте, може, проясните нам трохи, звідки ви всі прилетіли на сайт? ми дуже тішимося, в разі чого, що ви залетіли)&#xA;https://chat.stackexchange.com/rooms/53202/ukrainian-language" CreationDate="2018-02-28T09:55:44.713" UserId="240" />
  <row Id="5912" PostId="2942" Score="0" Text="якщо вам не складно, додайте посилання на випадки, коли щиросердечно порівнюють з &quot;чистосердечно&quot;." CreationDate="2018-03-13T22:51:31.587" UserId="240" />
  <row Id="5275" PostId="2946" Score="0" Text="Я чув лише «драстуйте», без «з»." CreationDate="2018-02-28T03:36:24.450" UserId="66" />
  <row Id="8159" PostId="2946" Score="0" Text="@MarinaJurchenko, Ви питаєте про те, як правильніше — «здра**ст**уйте» або «здра**вств**уйте», — чи Ви питаєте про правильність цього слова, незалежно від наявності оцих -в-, загалом?" CreationDate="2018-12-18T09:22:54.383" UserId="4" />
  <row Id="11667" PostId="2946" Score="0" Text="Правильно «дратуті» ☺." CreationDate="2021-06-29T14:13:05.190" UserId="2810" />
  <row Id="12553" PostId="2946" Score="0" Text="«Здоров» до коров, а до людей — «Здрастуйте»." CreationDate="2023-01-07T14:03:23.650" UserId="9" />
  <row Id="5277" PostId="2952" Score="5" Text="Англійською «tablespoon», теж «столова ложка»." CreationDate="2018-02-28T08:26:37.530" UserId="66" />
  <row Id="5284" PostId="2961" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші правила якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-02-28T12:13:09.903" UserId="8" />
  <row Id="5285" PostId="2963" Score="2" Text="Чому ви вважаєте, що це калька з російської? Наприклад, у нас *молоко→молочний*, так само, як і у них. Має бути якось інакше? *молоч**а**ний*? *молоковий*?" CreationDate="2018-02-28T12:17:03.353" UserId="8" />
  <row Id="5294" PostId="2963" Score="0" Text="Песочное тесто, в українській мові звучало би як пісчане тісто. Але зважаючи на те, що це зробили назвою тіста, то існує така назва тіста" CreationDate="2018-02-28T12:44:10.460" UserId="1452" />
  <row Id="5337" PostId="2963" Score="3" Text="Якщо ви відповідаєте комусь у коментарях, то ставте равлик &quot;@&quot; і за ним без пробілу ім'я того до кого ви звертаєтесь, вам одразу випаде підказка. Наприклад, `@АннаСолнцева`. Натискайте tab, щоб використати підказку." CreationDate="2018-03-01T13:20:30.110" UserId="9" />
  <row Id="7222" PostId="2963" Score="0" Text="@АннаСолнцева, є село [Пісочна](//uk.wikipedia.org/wiki/Пісочна). З 1643 року. На заході України (біля дороги Львів–Стрий). Чи та, чи якась інша Пісочна згадується у [статті «Свято проголошеня Української Републики серед У. С. С.» в журналі «Дїло» (18.12.1917)](https://zbruc.eu/node/74509), [«Споминах з часів української революції (1917–1921)» (1927–1931) Всеволода Петрова](//bit.ly/2uYdQbF), [«Поіменному списку боєвих відділів 1 полку Українських Січових Стрільців»](//bit.ly/2O9xSZB) тощо. Тож, НМД, навряд чи це росіянізм." CreationDate="2018-07-23T04:58:29.653" UserId="4" />
  <row Id="7223" PostId="2963" Score="0" Text="Іще _пісочна досвідно-меліоративна станція_ згадуєтсья у [«Збірнику узаконень та розпоряджень робітничо-селянського уряду України за 1926 рік» (1926)](//uk.wikisource.org/wiki/ЗУРРСУУ/1926/1/5) (так, документ радянський, але правопис так відверто дохвилівський: _соціялістична_, _комісаріят_, _народніх/народнього_, _відповідальности_, _инші_)." CreationDate="2018-07-23T05:20:55.667" UserId="4" />
  <row Id="7224" PostId="2963" Score="0" Text="Yola, до речі, може, я помиляюся, але здається, SE почав надсилати сповіщення всім учасникам обговорення в коментарях (тобто `@ім'я` вже не є критичним) — зараз і перевіримо, чи надійшло Вам сповіщеня про цей коментар?" CreationDate="2018-07-23T05:23:43.893" UserId="4" />
  <row Id="7225" PostId="2963" Score="0" Text="@АннаСолнцева, дякую за відповідь. Але у нас не прийнято просто висувати думку, ні на що не посилаючись і жодним чином не аргументуючи. Якби Ви змогли довести, що це калька і що в повсякденному обігу в інших випадках не вживають (джерелами або хоча б якимись логічними міркуваннями) — то це була б інша справа." CreationDate="2018-07-23T05:31:23.360" UserId="4" />
  <row Id="5289" PostId="2964" Score="1" Text="Питання також у тому, чи правильно казати &quot;вірно казати&quot;)))" CreationDate="2018-02-28T11:53:43.200" UserId="1451" />
  <row Id="5290" PostId="2964" Score="0" Text="Саме так, я про це писала,  вірним можна бути комусь, або собі)&#xA;А от мене цікавить нюанс про &quot;погану екологію&quot; тому що не можу закінчити доповідь;)" CreationDate="2018-02-28T12:04:17.497" UserId="1452" />
  <row Id="5292" PostId="2964" Score="0" Text="@АннаСолнцева, якщо вважаєте, що Ваше запитання сформульоване з помилкою, Ви за бажанням можете виправити його, написнувши «edit». (Але щодо слова «вірний» насправді ситуація неоднозначна, багато хто відстоює за цим словом право на інші значення, окрім лише одного «не зраджувати когось».)" CreationDate="2018-02-28T12:12:52.920" UserId="4" />
  <row Id="5335" PostId="2964" Score="0" Text="Було б добре якби ви також додали чому саме ви вважаєте, що вони не підходять по смисловому наповненню. Дописи можна редагувати і після створення." CreationDate="2018-03-01T10:29:11.367" UserId="9" />
  <row Id="8474" PostId="2965" Score="0" Text="Але суперечить йому інше правило. Якщо знак м'якшення уживається у формі Н. в. іменника, то він зберігається й у всіх інших відмінках . Отож, якщо подумати, то в Н. в. камінь. Це означає, що за логікою правильно каміньчик. Як це пояснити? Яким, тоді, правилом користуватися?" CreationDate="2019-02-06T09:27:45.513" UserId="1919" />
  <row Id="8475" PostId="2965" Score="3" Text="@ІринаВолодченко, *камінчик* — це не відмінкова форма від *камінь*. У цьому випадку навряд чи можна застосувати це правило." CreationDate="2019-02-06T09:54:02.303" UserId="435" />
  <row Id="5287" PostId="2967" Score="0" Text="Будь ласка, завжди вказуйте контекст, у якому ця фраза має застосовуватися." CreationDate="2018-02-28T12:23:47.283" UserId="8" />
  <row Id="5305" PostId="2967" Score="0" Text="Витоки ландшафтних \ ландшафтонавчих досліджень в Україні" CreationDate="2018-02-28T15:22:27.087" UserId="1452" />
  <row Id="5306" PostId="2967" Score="0" Text="Будь ласка, пишіть уточнення не в коментарях (які згодом будуть видалені), а натискайте кнопку [edit] у запитанні і вносьте поправки туди." CreationDate="2018-02-28T15:28:12.453" UserId="8" />
  <row Id="5295" PostId="2970" Score="0" Text="У чому ж неточність перекладу?«Biological» — це ж і є «біологічний». І чому це «біологічний» стосується лише науки біологія? Це слово взагалі всіх видів життя стосується. А от «біологічна зброя» – це ж не зброя із науки.)))" CreationDate="2018-02-28T13:03:46.480" UserId="66" />
  <row Id="5300" PostId="2970" Score="0" Text="Мене цікавить саме словосполучення, Біологічне різноманіття чи біотичне різноманіття" CreationDate="2018-02-28T13:55:31.283" UserId="1452" />
  <row Id="5303" PostId="2970" Score="1" Text="Де ви чули «біотичне різноманіття»? Біота – це сукупність форм життя, що об'єднані _спільною територією_ поширення (типу тундра, тайга, савана, тощо). Коли ж ідеться про біологічне різноманіття, то мається на увазі всю нашу планету цілком, геть усі живі особиини. І ще, англійською в основному говорять не «biological dіversity», а «biodiversity», 4,8 млн. проти 55 млн. знаходжень у Гуглі, тобто «biodiversity» вживається більш ніж в 11 разів частіше." CreationDate="2018-02-28T14:09:36.987" UserId="66" />
  <row Id="5301" PostId="2971" Score="1" Text="Можливо варто якось винести на початок повідомлення висновок, бо не всі й дочитають до кінця;)" CreationDate="2018-02-28T13:57:04.640" UserId="9" />
  <row Id="5308" PostId="2974" Score="4" Text="Те саме питання, тільки англійською: [How to say “traffic jam” in Ukrainian?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/850/)" CreationDate="2018-02-28T16:18:47.913" UserId="66" />
  <row Id="5309" PostId="2977" Score="1" Text="Додав цитату, бо ланки можуть «вмирати». Ваші виправки також вніс." CreationDate="2018-02-28T16:27:28.230" UserId="585" />
  <row Id="5310" PostId="2978" Score="2" Text="Слово «діючий» [існує](https://r2u.org.ua/s?w=действующий&amp;scope=rusb&amp;dicts=all&amp;highlight=on). Та як воно вам не подобається, завжди можна сказати «активний вулкан»." CreationDate="2018-02-28T16:28:28.897" UserId="66" />
  <row Id="5313" PostId="2978" Score="3" Text="@YellowSky Там один словник вказуё: (**устар.**) дію́щий, дію́чий:" CreationDate="2018-02-28T17:51:15.307" UserId="585" />
  <row Id="5311" PostId="2980" Score="0" Text="Статистика Ґуґла: «електричне коло» ~650 знаходжень, «електричний ланцюг» ~8500 знаходжень." CreationDate="2018-02-28T16:50:37.037" UserId="66" />
  <row Id="5317" PostId="2980" Score="2" Text="Пошуку такі речі довіряти не слід - інтернет засмічений автоматично перекладеними текстами, а «електричний ланцюг» є дослівним перекладом російського «Электрическая цепь» - Гугл саме так і перекладає. Вікі має статтю &quot;Електричне коло&quot;, мені здається саме цей термін вірний" CreationDate="2018-02-28T18:39:39.510" UserId="215" />
  <row Id="5359" PostId="2983" Score="2" Text="Що таке «текст, що продає», чим воно відрізняється від «рекламного тексту» (мається на увазі «ефективний рекламний текст»)? Чи є це терміном? Бо для людини «не в темі», якщо чесно, це словосполучення виглядає просто buzzword'ом." CreationDate="2018-03-01T21:44:47.183" UserId="4" />
  <row Id="5361" PostId="2983" Score="1" Text="Як щодо *продавальний текст*? Тобто текст призначений для того, щоб продавати. Порівняйте з *комунальні служби* - служби призначені для того, щоб виконувати роботи для комуни/міста." CreationDate="2018-03-02T01:20:07.490" UserId="9" />
  <row Id="5314" PostId="2988" Score="0" Text="Різні тексти зозраховуються на різну авдиторію, тому пересічному громадянинові не важливо, хто заборонив прохід, коли він бачить напис «прохід заборонено», а от у юридичних документах навпаки, важливо знати виконавця / ініціятора дії. Просто різні стилі мовлення." CreationDate="2018-02-28T18:29:54.563" UserId="66" />
  <row Id="5322" PostId="2988" Score="1" Text="Related: [“Чи є пасивні дієслівні конструкції питомими для української мови?”](https://ukrainian.stackexchange.com/q/1220)" CreationDate="2018-02-28T19:24:17.323" UserId="8" />
  <row Id="5379" PostId="2988" Score="0" Text="Даӱ змогу зробити відповідь: https://r2u.org.ua/node/219" CreationDate="2018-03-02T14:25:11.387" UserId="585" />
  <row Id="5336" PostId="2997" Score="1" Text="Було б непогано вказати на ті «тлумачні словники»." CreationDate="2018-03-01T12:42:16.097" UserId="585" />
  <row Id="5338" PostId="2999" Score="1" Text="Коли про іменкову ланку, то є таке [запитання](/questions/1217/)" CreationDate="2018-03-01T13:23:49.797" UserId="585" />
  <row Id="5340" PostId="2999" Score="0" Text="перепрошую, а що таке *іменкова ланка*?" CreationDate="2018-03-01T13:33:54.083" UserId="1445" />
  <row Id="5341" PostId="2999" Score="1" Text="[Говіркове](https://drive.google.com/file/d/1mJcpvbLuVsjiEpvySqnKbKv0flhOoDvL/) Site Link" CreationDate="2018-03-01T13:41:51.747" UserId="585" />
  <row Id="5342" PostId="2999" Score="1" Text="конкретизувала питаня" CreationDate="2018-03-01T13:47:33.993" UserId="1445" />
  <row Id="6737" PostId="2999" Score="0" Text="@Orti, перепрошую, але все ж не розумію суті вашого запитання: воно про різницю між словами *покликання* та *посилання*, чи про те, яким словом позначити дію, коли ви цитуєте чиюсь працю у тексті курсової, чи про спосіб цитування (взаказти Автора/ів та назву, навести веб-адресу, назву книги, тощо)?" CreationDate="2018-04-15T16:25:11.860" UserId="390" />
  <row Id="5345" PostId="3007" Score="0" Text="гадаю запитується про те чи треба обидва слова ставити в жіночому роді" CreationDate="2018-03-01T14:15:19.967" UserId="9" />
  <row Id="5346" PostId="3007" Score="0" Text="@Yola якесь дивне запитання. Є два слова на позначення когось, хто керує, по одному для кожної статі. В сенсі, &quot;чи треба?&quot;?  Типу, чи треба казати &quot;левиця&quot;, а чи може треба всіх львів називати &quot;лев&quot;? Я не розумію питання взагалі." CreationDate="2018-03-01T14:19:37.370" UserId="240" />
  <row Id="5348" PostId="3007" Score="1" Text="@P.Vovk на практиці не зустрічала, тому і запитую...&#xA;в деякій мірі питання дивне, але хотіла прояснити для себе&#xA;Дякую за коментарі!" CreationDate="2018-03-01T14:25:39.990" UserId="1445" />
  <row Id="5349" PostId="3007" Score="1" Text="@Orti я більше не розумів уточнення пана Yola, те, що не всі звертають увагу на деяку дивність називання жінок чоловічими іменниками, це нормально. Потрошку просто спадщину маємо побороти." CreationDate="2018-03-01T14:28:41.923" UserId="240" />
  <row Id="5350" PostId="3007" Score="1" Text="@P.Vovk це так само, як &quot;директор&quot; і &quot;директорка&quot;.... Завжди говорили і писали - &quot;.. директор школи...вона....&quot;&#xA;На дверях табличка: &quot;директор&quot;, але всі знають, що жінка..." CreationDate="2018-03-01T14:32:30.683" UserId="1445" />
  <row Id="5351" PostId="3007" Score="0" Text="@Orti щодо &quot;завжди&quot;, думаю, ви перебільшуєте." CreationDate="2018-03-01T14:40:32.743" UserId="240" />
  <row Id="5362" PostId="3007" Score="1" Text="Я мав на увазі, чи можна сказати *моя наукова керівник*. Чи обов'язково обидва слова в жиночому роді ставити." CreationDate="2018-03-02T01:48:16.927" UserId="9" />
  <row Id="6035" PostId="3010" Score="0" Text="1100 результатів - це швидка приблизна оцінка. Якщо проклацати усі сторінки, то на останній, 38-й сторінці буде написано &quot;Сторінка 38 з такої приблизної кількості результатів: 375 (0,76 сек.)&quot;." CreationDate="2018-03-20T12:17:05.273" UserId="69" />
  <row Id="6172" PostId="3010" Score="0" Text="&quot;Ускладнює речення&quot; - це досить суб’єктивне твердження. - та ні, це синтаксично робить підрядну частину, тобто буквально ускладнює." CreationDate="2018-03-22T23:31:51.903" UserId="1455" />
  <row Id="5358" PostId="3011" Score="2" Text="Прижився [ще до Антоненка-Давидовича](//www.google.com/search?q=%22як+правило%22&amp;tbm=bks&amp;tbs=cdr%3A1%2Ccd_min%3A1%2F1%2F1800%2Ccd_max%3A12%2F31%2F1920&amp;num=100)." CreationDate="2018-03-01T21:18:14.477" UserId="4" />
  <row Id="5672" PostId="3011" Score="1" Text="До речі, [«Правопис» 2015](http://litopys.org.ua/pravopys/) вживає оце «як правило» 6 разів (5 у першому розділі і 1 у другому)." CreationDate="2018-03-06T19:50:45.957" UserId="4" />
  <row Id="5363" PostId="3014" Score="1" Text="[Ось тут](http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t3246.html) цікаве обговорення." CreationDate="2018-03-02T08:41:36.737" UserId="9" />
  <row Id="5366" PostId="3020" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші правила якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень.&#xA;А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо.&#xA;Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/).&#xA;Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-03-02T10:34:28.280" UserId="8" />
  <row Id="5373" PostId="3022" Score="0" Text="Запитання про переклад іноземних слів мають містити точне і повне пояснення іншомовного терміну своїми словами, контекст, у якому це слово треба перекладати, а також продемонструвати спробу самостійно відповісти на запитання і пояснити, чим са́ме знайдені у інтернеті/словниках відповіді не влаштовують автора запитання." CreationDate="2018-03-02T11:03:47.180" UserId="8" />
  <row Id="5374" PostId="3022" Score="0" Text="Пояснюю іншими словами коментар bytebuster: Ви можете питати про переклад іноземного слова, якщо точно знаєте, що конкретно воно у Вашому контексті означає (але при цьому з якихось причин не можете підібрати достойний український еквівалент) — в такому разі треба докладно і конкретно розписати, що саме воно означає (більшість тут не знає німецької). Якщо ж Ви самі не до кінця розумієте значення іноземного слова, то це [сюди](//german.stackexchange.com) або на інший форум, але не до нас." CreationDate="2018-03-02T11:17:18.990" UserId="4" />
  <row Id="5394" PostId="3022" Score="1" Text="Взагалі я так розумію, що «die Waldeinsamkeit» — це відчуття людини, що перебуває одна в лісі, причому мається на увазі не страх, а радше щось заспокійливо-медитаційно-утихомирююче. Складається з частин _der Wald_ «ліс» і _die Einsamkeit_ «самотність», тобто дослівно «лісова самотність». Але, хоча це назва відчуття, а не місця, але це слово часто вживається з прийменником «в», уособлюючи якесь чисто абстрактне місце заспокоєння (от як ми жартуємо «він в астралі» про того, що надто відволікся, але не жартома і про ін. стан). **Але трактування німецьких слів — поза компетенцією цього сайту.**" CreationDate="2018-03-02T19:33:18.603" UserId="4" />
  <row Id="5395" PostId="3022" Score="0" Text="[«Untranslatable German Words: Waldeinsamkeit»](//blogs.transparent.com/german/untranslatable-german-words-waldeinsamkeit/) (англійською)." CreationDate="2018-03-02T19:33:21.337" UserId="4" />
  <row Id="5376" PostId="3023" Score="1" Text="Було би непогано навести ӝерела." CreationDate="2018-03-02T12:42:21.353" UserId="585" />
  <row Id="9405" PostId="3023" Score="1" Text="Немає такого слова - &quot;Вірно&quot; . Є правильно. &quot;ГРАМОТЄй&quot;))" CreationDate="2019-09-27T19:15:33.863" UserId="2292" />
  <row Id="9406" PostId="3023" Score="1" Text="@user2292, слово [вірно](https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14682&amp;page=477) є (і в [Грінченка](http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/7624-virno.html#show_point)). Але багато хто справді ввважає, що йому _не притаманне значення «правильно»_. Але [дехто вважає по-іншому](https://ua-etymology.livejournal.com/58465.html)." CreationDate="2019-09-28T05:20:51.327" UserId="4" />
  <row Id="9407" PostId="3023" Score="0" Text="@user2292, до речі, Ви можете запропонувати правку до цієї відповіді, натиснувши «edit» — я думаю, таку правку приймуть." CreationDate="2019-09-28T05:22:25.423" UserId="4" />
  <row Id="5377" PostId="3024" Score="4" Text="Див. також: [«Чи вживається двоїна в сучасному мовленні?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/31)." CreationDate="2018-03-02T12:52:34.583" UserId="4" />
  <row Id="5378" PostId="3025" Score="3" Text="Зазначу — поза нормами **сучасного** правопису. А от правописи до 1929 року включно таке дозволяли. Зокрема [правопис 1929 року](//r2u.org.ua/node/236) містив приклади «дві кни́зі, три вербі́, ха́ті, руці, три кві́тці, пі́сні, чоти́ри норі́ і т. ін.» і «дві відрі́, дві сло́ві, три я́блуці, чотири вікні́ і т. ін.» — хоча й відмічав їх не як основний варіант." CreationDate="2018-03-02T13:36:35.590" UserId="4" />
  <row Id="5473" PostId="3026" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/73982/discussion-on-answer-by-follower-----)." CreationDate="2018-03-03T08:50:30.997" UserId="8" />
  <row Id="5400" PostId="3029" Score="1" Text="Логічно. Але не покриває існуюче (на жаль) у сучасному світі прагнення до офіціозу. В результаті, НМД, «керівниця» має менший ступіть офіційності, ніж «керівник», а «наукова керівниця» — ще менший (бо «незвичне сполучення») — хоч так і не мало б бути. (Це жодним чином не Вам критика. І навіть не Миколи Сулими. Просто сучасні тенденції…)" CreationDate="2018-03-02T20:03:18.377" UserId="4" />
  <row Id="5488" PostId="3030" Score="0" Text="**Comments removed**. Друзі, нагадую, що коментарі до запитання існують для уточнення запитання з метою зробити **запитання** кращим. Chit-chatting і відповіді, у тому числі часткові — офф-топік." CreationDate="2018-03-03T19:17:57.390" UserId="8" />
  <row Id="5388" PostId="3033" Score="0" Text="Ще варіанти: «на які натрапила», «які собі знайшла»." CreationDate="2018-03-02T18:39:46.153" UserId="4" />
  <row Id="5410" PostId="3033" Score="0" Text="Будь ласка, намагайтеся ставити точні запитання. Йдеться про це конкретне слово чи про використання жаргонізмів і просторічних виразів узагалі? В якому контексті? В офіційному документі ви навряд чи напишете «я здибала N», а у блоґу/соцмережах це запросто годиться." CreationDate="2018-03-02T22:29:22.147" UserId="8" />
  <row Id="5471" PostId="3033" Score="0" Text="мова про поневіряння. Текст близький до художнього, але мова не про те. Чи є відмінності у значеннях цих дієслів або це точні синоніми?" CreationDate="2018-03-03T07:29:04.837" UserId="1451" />
  <row Id="5391" PostId="3034" Score="0" Text="Так, Ви праві щодо дієслів — я якось відразу не збагнув, що «ви́пробувати» доконане, а «випро́бувати» (мабуть, повний еквівалент до більш вживаного «випробо́вувати») завжди недоконане. Але це, як на мене, не пояснює різницю в значенні (чи її відсутність, на Вашу думку?) між іменниками." CreationDate="2018-03-02T19:26:35.267" UserId="4" />
  <row Id="5396" PostId="3034" Score="0" Text="«Головне: результат &lt;…&gt; головне: процес» — Ви впевнені? (У випадку, наприклад, «відчуття» і «відчування», мабуть, так — але для «ви́пробування»/«випро́бування» я не впевнений, що різниця настільки очевидна.)" CreationDate="2018-03-02T19:35:01.450" UserId="4" />
  <row Id="5398" PostId="3034" Score="0" Text="Ну, наприклад, результат випробування (процесу) не позначається одним словом «ви́пробування». Хоча результат бачення (процесу) ми можемо позначати одним словом «бачення» («його бачення»), результат відчування/відчуття (процесу) — одним лише словом «відчуття», результат заробітку/заробляння (процесу) — «заробіток» (гроші), результат праці (процесу) — «праця» (книга), результат творіння — «твір»/«творіння». Натомість ми результат випробування позначаємо «результат випробування» — здається слово «випробування» взагалі не має відтінку результату (незалежно від наголосу)." CreationDate="2018-03-02T19:51:51.133" UserId="4" />
  <row Id="5399" PostId="3034" Score="0" Text="«До того ж: ви́пробуваний… випро́буваний…» — у випадку дієприкметників я згоден, як і у випадку дієслів. А от у випадку іменників мені здається, не все так прямолінійно, на жаль." CreationDate="2018-03-02T19:54:42.073" UserId="4" />
  <row Id="5402" PostId="3034" Score="0" Text="Як «результат випробування» назвати? «Випроб»=«випро́бування» — це ж процес…" CreationDate="2018-03-02T20:06:12.770" UserId="4" />
  <row Id="5404" PostId="3034" Score="0" Text="То Ви можете прямим текстом сказати — як матеріалізований результат випробування (визначені під час випробування характеристики) назвати? (Бо я коментар перечитав, але щоби з нього випливала відповідь на це — не бачу.) (До речі, «ви́проб» і «ви́проба» вже не вписуються в схему з наголосами, бо наголос на «и», а за словником «ви́проб»=«ви́проба»=«випро́бування».)" CreationDate="2018-03-02T20:14:03.443" UserId="4" />
  <row Id="5405" PostId="3034" Score="0" Text="Тобто, може, Ви й праві, але я Вашу думку про процес і результат не розумію. В моєму розумінні і «ви́пробування», і «випро́бування» — процес, а результат одним словом не позначається." CreationDate="2018-03-02T20:30:24.490" UserId="4" />
  <row Id="5413" PostId="3034" Score="0" Text="Будь ласка, дайте спочатку відповідь на запитання, яке я першим поставив: як Ви називатимете матеріалізований результат випробування (тобто визначені під час випробування характеристики) — невже словом «ви́пробування»?" CreationDate="2018-03-02T22:36:53.353" UserId="4" />
  <row Id="5420" PostId="3034" Score="0" Text="Тобто визначені під час випро́бування характеристики (або папірець чи файл з ними) Ви можете назвати словом «ви́пробування»? Якось так: «Де ви́пробування?» — «А ось там на столі лежить». Чи все-таки ні?" CreationDate="2018-03-02T23:31:23.277" UserId="4" />
  <row Id="5424" PostId="3034" Score="0" Text="Тоді нема питань. Отже в нас дуже різне значення змісту слова «ви́пробування». (А що Ви скажете на те, що «ви́проб(а)» має наголос на першому складі, хоч це процес?)" CreationDate="2018-03-03T00:01:17.060" UserId="4" />
  <row Id="5409" PostId="3035" Score="0" Text="У якому контексті? Фрукт? Колір? Ще щось? Які джерела ви знайшли самостійно, і що са́ме вас не влаштовує у тому, що ви прочитали там?" CreationDate="2018-03-02T22:11:57.517" UserId="8" />
  <row Id="5476" PostId="3035" Score="0" Text="приєднуюсь до попереднього коментаря. варто розширити запитання." CreationDate="2018-03-03T10:13:18.733" UserId="240" />
  <row Id="5411" PostId="3036" Score="0" Text="Цитуӱ пані: _Деякі іменники іншомовного походження не відмінюються, а саме … на **‑о**_; _Авокадо **невідм.**…_  Чи ӓ чогось не зрозумів." CreationDate="2018-03-02T22:32:32.923" UserId="585" />
  <row Id="5425" PostId="3036" Score="1" Text="&quot;авокадо&quot;, як приклад.... А чи є правило, щоб не перевіряти кожного разу в словнику?" CreationDate="2018-03-03T00:34:43.053" UserId="1445" />
  <row Id="7361" PostId="3036" Score="0" Text="@Orti, я взяв на себе сміливість змінити загаловок Вашого запитання, бо, мені здається, так воно краще відбиває суть запитання. (Якщо ж я помилився й новий заголовок не відповідає Вашим намірам — сміливо редагуйте його назад або на який Ви вважаєте доречним.)" CreationDate="2018-08-09T06:59:41.633" UserId="4" />
  <row Id="5414" PostId="3038" Score="0" Text="Оу, перепрошую, не помітив Вашу відповідь. Як думаєте, видаляти (мою) чи хай залишається?" CreationDate="2018-03-02T22:40:06.793" UserId="4" />
  <row Id="5419" PostId="3039" Score="1" Text="@Follower, переклав схему." CreationDate="2018-03-02T23:23:06.727" UserId="4" />
  <row Id="5423" PostId="3039" Score="0" Text="@Follower, «Альтмайєр», «Вейєрштрасс», «Фейєрбах», «Штайнмайєр» — за правописом, здається, так. Хоч мені це і дуже не подобається. Чи у Вас є аргументи за інше написання? («[Бергамот](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3928&amp;page=150)». «Рангпур» дивився у Вікіпедії, хоч це, звісно, не аргумент.)" CreationDate="2018-03-02T23:51:11.730" UserId="4" />
  <row Id="5440" PostId="3039" Score="0" Text="Ну, за правописом [‚є‘](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par91): _Також після апострофа, **е і й ь** пишеться є, а не е_. А про _ґ_ все сумно: ӧго просто ‚додали‘ до абетки, трохи слів і [все](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par87). Вона типу ё, але насправді її десь на рівні ‚немаё‘." CreationDate="2018-03-03T02:16:55.000" UserId="585" />
  <row Id="10264" PostId="3039" Score="1" Text="За правописом 2019 зайве _й_ відкидає ся без обговору." CreationDate="2020-03-17T23:21:07.133" UserId="585" />
  <row Id="10265" PostId="3039" Score="0" Text="@stegetsj, так, треба буде оновити схему. Якщо є бажання..." CreationDate="2020-03-18T03:46:38.127" UserId="4" />
  <row Id="5432" PostId="3041" Score="0" Text="@Follower, «однаково правильні», але різні за значенням (згідно до Вашої відповіді), чи не так? Якщо не так, то Вам варто переформулювати відповідь. Бо наразі в мене складається враження, що Ваша відповідь стверджує, що саме в сучасній українській мові значення різняться (а не просто згадує етимологію)." CreationDate="2018-03-03T01:45:59.320" UserId="4" />
  <row Id="5433" PostId="3041" Score="0" Text="@Follower, «цебто це зовсім не арґумент, чи розуміё пан» — не розумію. Як на мене, всі згадані Вами пари слів у сучасній загальній українській мові синонімічні. Навіть якщо СУМ-20 помиляється, то це поважне джерело, і на їхню позицію варто звертати увагу." CreationDate="2018-03-03T01:47:49.320" UserId="4" />
  <row Id="5435" PostId="3041" Score="0" Text="@Follower, критику читав. Часково згоден, але критика стосувалася, здається, зовсім інших аспектів. І на жаль, при всій недоліках до СУМ-11 і СУМ-20, ми майже не маємо інших тлумачних словників (хіба що ВТССУМ, але він у свій час викликав ще більше критики — і теж не розрізняє значення: [1](//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/користатися), [2](//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/скористатися))." CreationDate="2018-03-03T01:52:43.413" UserId="4" />
  <row Id="5437" PostId="3041" Score="0" Text="@Follower, ну от і добре, тепер ми з Вами висвітлили обидві позиції: Ви — Олекси Синявського, а я — НАНУ. Якби Ви самі висвітлили у своїй відповіді обидві, то я б не писав свою. (Іще Олекса Синявський загинув в 1937, тому, при всій повазі, його не можна вважати **незаперечним** авторитетом щодо **сучасної** української мови; але і НАНУ теж, мабуть, не можна вважати таким, тому, вважаю, 1:1.)" CreationDate="2018-03-03T01:58:36.960" UserId="4" />
  <row Id="5441" PostId="3041" Score="0" Text="@Follower, я думав, що це не взаємовиключні поняття (я думав, що «гинути» означає будь-яку передчасну смерть). «Першиь висновок: ріжницӓ відсутнӓ» — перепрошую, я цього не помітив; мабуть, надто задав тон Ваш вступ «коротко… один раз… стати користувачем». Але з Вашого дозволу, я все-таки поки не буду прибирати свою відповідь, бо Ваша (як мені здається) навіть якщо не логічно, то емоційно надто фокусує увагу на різниці, і я хочу її збалансувати." CreationDate="2018-03-03T02:25:06.797" UserId="4" />
  <row Id="5448" PostId="3041" Score="0" Text="@Follower, незбалансованість Вашої відповіді, на мою думку, виявляється в тому, що: (1) в «коротко» Ви зазначаєте лише одну позицію; (2) загалом два розділи (перший і останній) присвячені позиції про різницю, а середній — радше нейтральний, аніж за відсутність різниці. Тому в читача, що читає Вашу відповідь емоційно, а не логічно, може скластися враження «ну точно є різниця» (а не «є така позиція і є така»). Але можу помилятися." CreationDate="2018-03-03T02:48:40.143" UserId="4" />
  <row Id="5452" PostId="3041" Score="0" Text="@Follower, ну а в мене емоційно при прочитанні складається інше враження. Я припустив, що воно складається не лише в мене. Тому написав свою, щоби компенсувати." CreationDate="2018-03-03T02:55:50.830" UserId="4" />
  <row Id="5460" PostId="3041" Score="0" Text="@Follower, я припустив, що Ви не обов'язково захочете/зможете змінити відповідь у нейтральний тон." CreationDate="2018-03-03T03:11:46.337" UserId="4" />
  <row Id="5469" PostId="3041" Score="0" Text="@Follower, ну давайте так: (1) я маю право написати власну відповідь, хай навіть вона буде замінусованою; (2) якщо Ви зможете змінити Вашу відповідь так, щоб вона здавалась мені нейтральною, або я з якихось інших причин вирішу, що моя відповідь непотрібна — я приберу власну відповідь. Ох і нафлудити ми тут. Добре, я перепрошую, але мені час іти." CreationDate="2018-03-03T03:45:53.067" UserId="4" />
  <row Id="5474" PostId="3043" Score="1" Text="Вірогідно, у Франка наголос падає на у - дУхові справи, інтереси... щодо оркестру - духовИй. До того ж, духовА піч. https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B9&amp;scope=all&amp;dicts=1&amp;highlight=on" CreationDate="2018-03-03T09:20:37.867" UserId="1451" />
  <row Id="5477" PostId="3045" Score="0" Text="Додам, що «Російсько-український словник» А. Кримського та С. Єфремова (1924–1933) дає у слові [_духовий_](//r2u.org.ua/s?w=духовий&amp;dicts=1&amp;highlight=on) (у значенні «духовний») подвійний наголос: _ду́хо́вий_ (про це ще Oksana Çeliker зазначила в [своєму коментарі](//ukrainian.stackexchange.com/q/3043#comment5474_3043))." CreationDate="2018-03-03T11:04:33.593" UserId="4" />
  <row Id="5507" PostId="3047" Score="0" Text="В якому це реґіоні?" CreationDate="2018-03-04T16:22:13.193" UserId="66" />
  <row Id="5524" PostId="3047" Score="0" Text="Села Волинської області." CreationDate="2018-03-05T07:04:49.273" UserId="1448" />
  <row Id="5531" PostId="3047" Score="1" Text="Це просто польські варіанти імен. Їхнє початкове З з німецької, де на початку слова С перед голосною переходить у З." CreationDate="2018-03-05T10:19:40.730" UserId="66" />
  <row Id="6538" PostId="3050" Score="0" Text="Якщо даєте рекомендацію щодо офіційного правопису то наводьте приклади користуючись тим самим правописом, бо виходить щось неочевидне." CreationDate="2018-04-05T08:05:53.507" UserId="69" />
  <row Id="6540" PostId="3050" Score="1" Text="Перепрошую якщо коментар видався різким - насправді це коментар до мого редагування посту - я пояснюю чому замінив &quot;Вільӓм&quot; на &quot;Вільям&quot;. Я не вимагаю щоб весь пост був написаний чинним правописом." CreationDate="2018-04-05T08:34:31.987" UserId="69" />
  <row Id="5478" PostId="3051" Score="0" Text="Тобто закінчення -и вмотивовано історією українського правопису і є більш правильним у використанні..?" CreationDate="2018-03-03T16:07:33.767" UserId="1461" />
  <row Id="5495" PostId="3051" Score="0" Text="@Анна1989, ну, що є «більш правильним», вирішує кожен сам для себе. Це було однією з особливостей напрямку розвитку української мови до 1930-х років, допоки його було примусово змінено. Шкода, що тоді творилося таке — але сам лише факт того, що щось було змінено примусово, не обов'язково означає, що **кожен** аспект попереднього напрямку був кращим. Хоча ймовірність, звісно, велика. Однак сучасний правопис такі закінчення все ще не почав визнавати." CreationDate="2018-03-03T19:39:47.667" UserId="4" />
  <row Id="5483" PostId="3054" Score="2" Text="[Як правильно перекласти “упаковка”](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2956/%D0%AF%D0%BA-%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D1%83%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0)" CreationDate="2018-03-03T16:43:37.160" UserId="9" />
  <row Id="5497" PostId="3054" Score="0" Text="Розумію, але все ж мене цікавили &quot;паковання&quot; та &quot;пакування&quot;, а не &quot;упаковка&quot;. Відповідь на своє питання я отримала." CreationDate="2018-03-03T19:56:13.757" UserId="1448" />
  <row Id="5490" PostId="3055" Score="0" Text="На жаль, ми не можемо дізнатися мотивацію людей невизначених осіб, мешканців невизначеного населеного пункту. Для того, щоб можна було обʼєктивно відповісти на запитання, нам потрібен контекст, в якому ці особи використовують це слово." CreationDate="2018-03-03T19:32:10.153" UserId="8" />
  <row Id="5492" PostId="3055" Score="0" Text="У своєму мовленні використовувала моя бабуся(Луцький район, с. Лище, Волинь, якщо це допоможе). А контекст простий: &quot;Вона ходить &quot;такою&quot;. Це створювало ареол повної таємничості, ніби вони знають щось таке секретне, чого не можна знати іншим." CreationDate="2018-03-03T19:35:31.020" UserId="1448" />
  <row Id="5498" PostId="3060" Score="2" Text="Гм, дивно. Моʼ, в мене якийсь інший Інтернет, але ґуґління по фразі *&quot;але Сергій Костянтинович сам настоює&quot;* [дає 6 результатів](https://www.google.com/search?q=&quot;але+Сергій+Костянтинович+сам+настоює&quot;), включно з СУМнозвісним СУМом. Я *наполягаю*, що *«настоюють»* на апельсинових скоринках. А на думці *наполягають*. Чи може таке бути, щоб СУМ посилався на твір Л.У., якого не існує? І взагалі, вважаю, що нам як спільноті варто переглянути наше ставлення до СУМу. Авжеж, добре мати під рукою словник з пошуком, але щось тут не те. :-(" CreationDate="2018-03-03T22:52:11.227" UserId="8" />
  <row Id="5499" PostId="3060" Score="2" Text="UPD. Перепрошую, запитання знято (слава Bing). Наґуґлилося [тут](https://issuu.com/72522/docs/lesya_ukrajinka.t.11), стор. 204-205. У тому ж листі Леся Українка: (1) звертається до батьків *«Любі моі мама і папа»*, загубивши кличний відмінок; (2) *«мені часом аж досадно»* (а не «прикро»); (3) *«настільки поправитись, щоб їхати»* (а не «одужати»); (4) *«він завжди просить **іменно** мене»* (це взагалі мене вбило наповал — це ж не лист Вєрки Сердючки, врешті-решт) і ще з десяток менш значних… ем… неоднозначних конструкцій. Тепер маю питання до Лесі Українки, але не до вашої відповіді. :-)" CreationDate="2018-03-03T22:59:45.137" UserId="8" />
  <row Id="5500" PostId="3060" Score="0" Text="«Чи може таке бути, щоб СУМ посилався на твір &lt;…&gt;, якого не існує?» — теоретично так, але практично ймовірніше, що просто якийсь твір не викладено в інтернет. [Досадно](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=24263&amp;page=815), [поправлятися](http://sum.in.ua/s/popravljatysja) — не намагайтесь позбавити українську мову її лексичного багатства. Так, Леся Українка може помилятися (щоденники вона, здається, писала німецькою (чи то Марко Вовчок?) — і десь жалілася, якщо я не сплутав, що майже почала забувати мову (чи то Шевченко?)) — але ж вона не єдина." CreationDate="2018-03-03T23:08:12.380" UserId="4" />
  <row Id="5501" PostId="3060" Score="2" Text="Не єдина. Але тут одне з двох: або ми вважаємо письменницю взірцем і тримаємо високу планку вимог до неї, або декляруємо, що кожен має право писати äк öму зручно, але тоді це не взірець. :-) І — так, щоразу переконуюся стосовно того, що джерела треба перевіряти, навіть Лесю Українку." CreationDate="2018-03-03T23:22:52.660" UserId="8" />
  <row Id="5502" PostId="3060" Score="0" Text="Про що _ӓ_ і кажу. Дивувавсӓ, коли деӓкі особи брали за основу _поетичні твори_ і вказували, що са́ме так треʼ писати (наьголовніша проблема післӓ цӧго: вжив _[в·у](https://zbruc.eu/node/41931)_). Моӓ основа: коли ё лӧґіка подібного використов_ува_ннӓ (ось чому ӓ незадоволениь до _безлоґічного_ ставлненнӓ до наростка _‑ува‑_ і так далі)." CreationDate="2018-03-04T14:00:03.437" UserId="585" />
  <row Id="5505" PostId="3063" Score="1" Text="мабуть має значення які мови вже знає ваша подруга" CreationDate="2018-03-04T15:44:42.567" UserId="9" />
  <row Id="5509" PostId="3063" Score="0" Text="англійську та французьку" CreationDate="2018-03-04T16:41:54.160" UserId="1445" />
  <row Id="5512" PostId="3063" Score="0" Text="@Orti, коментарі для того пишуться, щоб спонукати до уточнення/покращення запитання. Це означає, що про англійську та французьку варто писати не у ще одному коментарі, а редагувати [edit] запитання і додати цю інформацію саме туди." CreationDate="2018-03-04T17:23:05.783" UserId="8" />
  <row Id="5529" PostId="3065" Score="0" Text="Мені подобається ця відповідь. Дає конкретну пораду щодо вимови (як язик вигинати, і з джерелами). Але одне але: Ви маєте розуміти, що «твердих звуків маё більшости мов» не відповідає дійсності. Бо мови, що не мають чіткої дихотомії тверде–м'яке (наприклад, англ.) зазвичай не мають такої твердої вимови приголосних, як мови з чіткою дихотомією (укр., а ще більше — рос.). Тобто англійців треба навчати вимові не лише м'який звуків, а й (і, можливо, в першу чергу?) твердих." CreationDate="2018-03-05T10:16:13.020" UserId="4" />
  <row Id="5549" PostId="3065" Score="0" Text="Бо англійські /d/, /t/, /n/ — це зовсім не тверді українські /d/, /t/, /n/. (А /l/ — окрема тема, бо /l/ самі українці часто вимовляють м'яко, в т.ч. полтавський діалект, який і покладено в основу літературної української мови, але чомусь правильною вважаються саме тверда вимова, як у росіян.)&#xA;Тому з часом все більше розумію, наскільки була недоречною [оця моя відповідь](//ukrainian.stackexchange.com/a/179) — вона, можливо, могла би допомогти вимовляли м'які тому, хто вже вміє вимовляти тверді, але іноземець зазвичай не всіє ані ті, ані ті." CreationDate="2018-03-05T11:41:41.790" UserId="4" />
  <row Id="5519" PostId="3066" Score="3" Text="-1: Це запитання не демонструє власної спроби автора відповісти на нього, а також воно запрошує до субʼєктивних відповідей, тому що одній особі чи в одних обставинах «недоречно» (як-то в офіційному листуванні), а в інших обставинах — «доречно» (наприклад, з художньою метою, див. персонаж Возного Тетерваковського з «Наталки Полтавки»). Більше подробиць тут: [«Хороші запитання і хороші відповіді»](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2018-03-04T21:49:37.610" UserId="8" />
  <row Id="7768" PostId="3066" Score="0" Text="Мені незрозуміло, чи це запитання про конкретні 4 слова (_копанка_, _відбиванка_, _гаківка_, _стусан_), чи це широке запитання про те, коли треба (чи не треба) використовувати питомі відповідники запозиченим термінам загалом. Якщо друге, то мені знається, питання **занадто** широке. Якщо перше, то слід переформулювати, щоб було зрозуміло, що мова про конкретні слова чи конкретну галузь абощо." CreationDate="2018-10-05T14:29:51.937" UserId="4" />
  <row Id="7769" PostId="3066" Score="0" Text="Я б (якщо це запитання залишиться без змін) подав заявку на його закриття, але не хочу закривати його одноосібно (а технічної можливості ініціювати голосування за закриття в мене, на жаль, нема)." CreationDate="2018-10-05T14:34:30.300" UserId="4" />
  <row Id="7773" PostId="3066" Score="0" Text="@Sasha буде тоді двоосібно" CreationDate="2018-10-06T18:52:27.197" UserId="240" />
  <row Id="7774" PostId="3066" Score="0" Text="@P.Vovk, я думаю, краще все-таки закрити, ніж вилучати (я undelete'нув і reopen'ув, якщо Ви не проти)." CreationDate="2018-10-06T20:17:19.887" UserId="4" />
  <row Id="5515" PostId="3067" Score="0" Text="_«Слово „гаківка“ могло з'явитися за співзвучністю з оригінальною вимовою слова hockey („га́кі“) і подальшою контамінацією з „гак“ [(1)](http://www.umoloda.kiev.ua/number/81/118/2312/). Низка джерел називає винахідником цього слова І. М. Боберського — одного із засновників організації „Пласт“ [(2)](http://zbruc.eu/node/11419)»_ ©Вікіпедія. І щодо інших діалектизмів теж так не варто — для мене особисто вони звучать як жарт (впепше чую), але вони мають свою історію. (Хіба що «стусан» в цьому ряді, здається, справді жарт, бо стусан — це 1 удар, а не вид спорту.)" CreationDate="2018-03-04T21:39:34.640" UserId="4" />
  <row Id="5516" PostId="3067" Score="0" Text="Але це, звісно, не загальна українська. Це дуже локальні діалектизми. (До загального вжитку їм, здається, дуже далеко.)" CreationDate="2018-03-04T21:41:25.180" UserId="4" />
  <row Id="5517" PostId="3067" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень.&#xA;А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо.&#xA;Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/).&#xA;Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою.&#xA;Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-03-04T21:42:09.033" UserId="8" />
  <row Id="5518" PostId="3067" Score="2" Text="«Відбиванка» вживалася на Західній Україні ще до приходу совітів, ось [на цій світлині](https://ic.pics.livejournal.com/doniguano/79302469/39402/39402_original.jpg) йдеться про змагання з відбиванки у місті Станіславові, а так Івано-Франківськ називався до приходу совітів у вересні 1939 р." CreationDate="2018-03-04T21:47:26.157" UserId="66" />
  <row Id="5521" PostId="3067" Score="3" Text="Це не діалектизми, слова взято зі &quot;Словника спортивної лексики&quot;, укладеного В.Осінчук, Л.Левків у 2002 році. Дивно, що деякі з них сприймаються як жарт, адже, на мою думку, вони засвідчують багатство українського мовного генофонду. До прикладу, поляки вже давно не використовують запозичених слів на позначення спортивної лексики, у них є питомі відповідники і вони - загальновживані! Наявність власних відповідників до запозичених слів свідчить про самобутність наукової мови. На жаль, нам до цього ще далеко." CreationDate="2018-03-04T22:19:50.813" UserId="1461" />
  <row Id="5523" PostId="3067" Score="1" Text="@Анна1989 було б дуже доречно перенести цей коментар у ваше запитання." CreationDate="2018-03-05T06:38:07.660" UserId="9" />
  <row Id="5525" PostId="3067" Score="0" Text="@Анна1989, на мою думку, це була спроба Осінчука і Левків поширити сферу вживання діалектизмів/архаїзмів до рівня загальної лексики. Я не кажу, що це погано — часто саме так і «лікують» мову від іноземного впливу. Але за фактом це наразі не загальновживані слова, і інші джерела, наприклад [«Термінологічний словник зі спортивних ігор» І. Цап і М. Цапа](http://194.44.152.155/elib/local/623.pdf), їх не наводять." CreationDate="2018-03-05T09:16:24.197" UserId="4" />
  <row Id="5527" PostId="3067" Score="0" Text="&quot;Лікування&quot; мови від іноземного впливу називають пуризмом, в українській мові він виникає як відповідь на русифікацію на початку 20 століття. Однак під впливом загальновідомих історичних подій, створену в цей час науково-технічну термінологію вилучають з наукового обігу, вважаючи її самостійницькими проявами. Тому й зараз нам дивно чути такі слова, як відбиванка, кошиківка, хоча ще у 1939 вони були загальновживаними, і були б такими і досі, як у поляків, н-д, якби не репресії. Відновити втрачене нелегко, однак є слова, які з успіхом повертаються до вжитку: летовище, світлина, часопис, руханка." CreationDate="2018-03-05T10:05:05.307" UserId="1461" />
  <row Id="5528" PostId="3067" Score="0" Text="@Анна1989, я не впевнений, що в 1939 вони були загальновживаними за межами окремих регіонів." CreationDate="2018-03-05T10:07:12.237" UserId="4" />
  <row Id="5547" PostId="3067" Score="3" Text="На усій території вони й не могли бути загальновживаними, адже Західна Україна ввійшла до складу Радянського Союзу лише у 1939, а східні землі перебували там з 1923. Тому дослідження термінів й ускладнюється історичними процесами і змінами, які були внесені штучно і нав'язані примусово." CreationDate="2018-03-05T11:13:26.603" UserId="1461" />
  <row Id="5548" PostId="3067" Score="0" Text="Вточню — не «східні землі» (перебували там з 1923), а більша частина земель, в т.ч. центральні ([ЗУНР порівняно мала](//commons.wikimedia.org/wiki/File:Ukrainian_State_1918.5-11.png)). Чому не могли? Комуністи ж не забороняли кожне окреме слово. Я думаю, ці слова просто не були поширені в інших частинах України до 1923. (Чи поширилися б ці слова із Західної України по всій Україні, якби не було СРСР — невідомо.)" CreationDate="2018-03-05T11:34:34.223" UserId="4" />
  <row Id="5567" PostId="3067" Score="1" Text="Скоріш за все &quot;Словника...&quot; немає в інтернеті, про існування цього видання знаю не з мережі." CreationDate="2018-03-05T15:09:39.617" UserId="1461" />
  <row Id="5579" PostId="3067" Score="0" Text="@Follower, але 100% слів ніхто не може заборонити. І зазначених у питанні в [«Переліку репресованих слів»](http://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Sci/Linguistics/rejestr.html) немає. Так й до самого переліку є запитання (де джерела на кожне слово, можливо, у випадку окремих слів ситуація виявиться неоднозначною, як [ось тут](//ukrainian.stackexchange.com/a/2993)). Мені здається, що «копанка», «відбиванка», «гаківка», «стусан» не поширилися не тому (чи принаймні не лише тому), що хтось заборонив, а через те, що вони від початку мали вузьке ходження." CreationDate="2018-03-05T18:09:23.400" UserId="4" />
  <row Id="5522" PostId="3068" Score="1" Text="The Ukrainian for &quot;both&quot; has 18 forms depending on the gender and case of the noun following it and on whether it is collective. &quot;The same&quot; has 2 variants and each variant has 24 forms depending on the number, gender, and case of the noun following, 24×2=48. Which of the forms do you need? Or do you need them all? Or do you need to translate a particular sentence? Anyway, we don't do translation here, your question as it is now will be most probably put on hold. Try to rewrite it showing what previous research you've done. And don't tell us no English-Ukrainian dictionary is available to you." CreationDate="2018-03-04T22:50:11.593" UserId="66" />
  <row Id="5569" PostId="3070" Score="2" Text="Re: «Наприклад, Голлівуд пишемо…» + «навіщо взагалі запозичувати назву…» — вірно; «[Падубовий](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%B4%D1%83%D0%B1) Ліс» — краще, аніж «Голлівуд». :-)" CreationDate="2018-03-05T15:21:37.790" UserId="8" />
  <row Id="5601" PostId="3070" Score="1" Text="Див. також: [«Правила вживання букв г/х при перекладі іншомовних термінів (гакер, гостинг)»](//ukrainian.stackexchange.com/q/347)." CreationDate="2018-03-06T07:07:43.713" UserId="4" />
  <row Id="5603" PostId="3070" Score="1" Text="@Sasha, правила транслітерації власних і загальних назв відрізняються, саме тому виникає колізія (для порівняння Дізель - прізвище, дизель - транспортний засіб на дизельному паливі)..." CreationDate="2018-03-06T07:13:45.783" UserId="1451" />
  <row Id="6038" PostId="3070" Score="1" Text="До речі, {Г/Х}е{л,лл}о{ві,уї}н — це, здається, не День усіх святих, а день/вечір/ніч перед Днем усіх святих." CreationDate="2018-03-20T14:45:37.567" UserId="4" />
  <row Id="5553" PostId="3077" Score="2" Text="«Спасибі» вживали й Тарас Шевченко, й Леся Українка: http://sum.in.ua/s/spasybi" CreationDate="2018-03-05T12:59:42.410" UserId="66" />
  <row Id="5555" PostId="3077" Score="1" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/246/" CreationDate="2018-03-05T13:09:25.097" UserId="8" />
  <row Id="5557" PostId="3079" Score="0" Text="За офіційним правописом — «берці» («капці», «танці»). Див. також [«Чим зумовлено вживання флексії -и в родовому відмінку?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/3049)." CreationDate="2018-03-05T13:34:55.513" UserId="4" />
  <row Id="5570" PostId="3079" Score="1" Text="Будь ласка, завжди надавайте посилання на те, що стверджуєте. Наприклад, цілком імовірно, що друга фраза є наслідком банального одруку. Але ми про це ніколи не дізнаємося, якщо не матимемо посилань." CreationDate="2018-03-05T15:54:24.177" UserId="8" />
  <row Id="5884" PostId="3079" Score="0" Text="щоби дізнатися, як це робити, почитайте тред у цій кімнаті, будь ласка: https://chat.stackexchange.com/rooms/74141/room-for-p-vovk-and-mariia-matskevych" CreationDate="2018-03-13T15:33:15.210" UserId="240" />
  <row Id="5559" PostId="3081" Score="3" Text="Було б добре якби ви процитували цих філологів, і вказали чому ви сумніваєтесь в їх думці." CreationDate="2018-03-05T14:18:10.917" UserId="9" />
  <row Id="5627" PostId="3081" Score="0" Text="Моя колега запевняє, що слово &quot;заключати&quot; є калькою. Але ж в одному із видань на днях прочитала: &quot;Аби заключити договір на газопостачання, споживачам не треба стояти в чергах...&quot;" CreationDate="2018-03-05T14:26:27.643" UserId="1446" />
  <row Id="5568" PostId="3083" Score="0" Text="Без знання контексту, в якому ви хочете використовувати це слово, відповідь на ваше запитання стає тривіальною: якщо у контексті «господарство», то правильно — *«розплідник»*; якщо у контексті «ящик або ділянка», то правильно — *«розсадник»*; якщо у якомусь непрямому контексті, то вкажіть, в якому саме." CreationDate="2018-03-05T15:15:09.103" UserId="8" />
  <row Id="5578" PostId="3083" Score="1" Text="Можливо, це була спроба не запитати, а надати інформацію? Stack Exchange не забороняє це, а навіть, навпаки, заохочує. Але: (1) запитання в такому випадку має бути оформлене, як запитання; (2) під час створення запитання треба натиснути на галочку «Answer your own question» і ввести відповідь **в окремому полі**, що з'явиться ничже; (3) відповідь має містити, власне, відповідь (інформацію в тексті), а не бути набором посилань." CreationDate="2018-03-05T18:03:18.500" UserId="4" />
  <row Id="5591" PostId="3083" Score="0" Text="Якщо вже знайдена Вами інформація Вас влаштовує (Ви вважаєте її достатньою відповіддю на власне запитання), то Ви можете поділитися нею в полі «Post Your Answer», а якщо ні — то добре в самому запитанні зазаначити, мовляв, «я сама знайшла &lt;оте&gt;, але воно мені до кінця не допомогло, тому що &lt;…&gt;». Адже запитання має бути запитанням (таким текстом, щоб той, хто його читає і можливо схоче відповісти, чітко розумів, що саме Вам треба)." CreationDate="2018-03-05T22:15:09.270" UserId="4" />
  <row Id="5607" PostId="3083" Score="0" Text="Дуже дякую за чудові зміни. Можна ще вточнити: Ви кажете про «вирощування троянд», але про що саме мова: ящик чи ціле господарство чи щось інше? І ще, коли Ви на початку пишете «правильно було б вживати „розсадник декоративних рослин“», то з якої саме позиції/причин Ви маєте на увазі, що так було би правильно?" CreationDate="2018-03-06T08:13:58.957" UserId="4" />
  <row Id="5608" PostId="3083" Score="2" Text="Лише з визначення тлумачного словника &quot;розсадник&quot;, я вважаю, що потрібно вживати &quot;розсадник декоративних рослин&quot;. Говорячи про &quot;вирощування троянд&quot;, мається на увазі ціле господарство, яке вирощує лише троянди, на відкритих ділянках та в контейнерах." CreationDate="2018-03-06T08:22:51.110" UserId="1467" />
  <row Id="6744" PostId="3084" Score="0" Text="А що залишиться від слова &quot;каяття&quot;?" CreationDate="2018-04-16T16:41:51.993" UserId="69" />
  <row Id="6746" PostId="3084" Score="0" Text="Чесно кажучи, я не розумію, чим це запитання принципово відрізняється від інших ([один](https://ukrainian.stackexchange.com/q/3744/), [два](https://ukrainian.stackexchange.com/q/3106/), [три](https://ukrainian.stackexchange.com/q/1202/)) на цю ж тему. І відповідь тут така само: усі форми є нормативними; вживаються у залежності від того, в якому контексті слово використовується з-поміж **дія-подія-наслідок**. Або я чогось не зрозумів у &lt;s&gt;запитанні&lt;/s&gt; питі." CreationDate="2018-04-16T18:56:51.343" UserId="8" />
  <row Id="6811" PostId="3084" Score="0" Text="@bytebuster, зараз зрозумів, що я неправильно сприйняв зміст запитання на початку. Неуважно прочитав і мені здавалося, що воно зовсім про інше." CreationDate="2018-04-23T08:01:04.017" UserId="4" />
  <row Id="5573" PostId="3085" Score="0" Text="У чому полягає запитання? Наведені означення є різними, у цьому і є відмінність між значеннями слів, чи не так?" CreationDate="2018-03-05T16:38:57.153" UserId="8" />
  <row Id="5574" PostId="3085" Score="0" Text="@bytebuster, такі визначення важко усвідомити, крім того вони не зобов'язані бути повними. Я думаю, варто зробити висновки простими словами + можливо, приклади (&lt;оце&gt; — новація, але не інновація, &lt;оце&gt; — інновація, але не новація, а &lt;оце&gt; — і новація, і інновація)." CreationDate="2018-03-05T17:52:28.387" UserId="4" />
  <row Id="5576" PostId="3085" Score="0" Text="@Sasha, саме це я і маю на увазі. Якщо так робити, то ми одразу ж упремося в open-ended list of «оце». Which is off-topic." CreationDate="2018-03-05T18:01:19.520" UserId="8" />
  <row Id="5577" PostId="3085" Score="0" Text="А може, й ні. Можливо, це була спроба не запитати, а надати інформацію… В такому випадку зазначу для автора таке… Stack Exchange не забороняє це, а навіть, навпаки, заохочує. Але: (1) запитання в такому випадку має бути оформлене, як запитання; (2) під час створення запитання треба натиснути на галочку «Answer your own question» і ввести відповідь **в окремому полі**, що з'явиться ничже; (3) відповідь має містити, власне, відповідь (інформацію в тексті), а не бути набором посилань." CreationDate="2018-03-05T18:02:46.843" UserId="4" />
  <row Id="5580" PostId="3085" Score="0" Text="@Sasha, дякую за зауваження." CreationDate="2018-03-05T18:57:14.030" UserId="1467" />
  <row Id="5582" PostId="3085" Score="0" Text="@MariiaMatskevych, у даному випадку, якщо чесно, подяки не достатньо. Тут треба: або, якщо це запитання, переформулювати/доповнити його так, щоб було зрозуміло, що саме в наведених Вами ж означеннях Вас не влаштовує (що саме Ви хочете почути у відповідь); або якщо це спроба надати інформацію, то перенести інформативну частину з питання у відповідь." CreationDate="2018-03-05T19:05:07.573" UserId="4" />
  <row Id="5587" PostId="3085" Score="1" Text="@MariiaMatskevych, ну і якщо Ви знаєте відповідь, якщо текст, що Ви прибрали із запитання, Ви вважаєте правильним і прийнятним, то Ви можете самостійно додати його в поле «Post Your Answer». Це не заборонено (відповідати на власні запитання), це навпаки заохочується (відповідати на будь-які запитання, зокрема на власні). (А якщо той фрагмент тексту Ви вважаєте недостатнім для відповіді, з якихось причин він Вас не влаштовує, чогось не вистачає, то треба це явно зазначити, що інші знали, чого Ви чекаєте, а чого ні.)" CreationDate="2018-03-05T21:14:34.013" UserId="4" />
  <row Id="5571" PostId="3086" Score="2" Text="І що саме Вас не влаштовує у поданих вище джерелах?" CreationDate="2018-03-05T16:31:53.590" UserId="1461" />
  <row Id="5572" PostId="3086" Score="1" Text="Приєднуюся до попереднього коментаря: авторка запитання досить ретельно дослідила проблему, але зовсім незрозуміло, у чому са́ме полягає запитання." CreationDate="2018-03-05T16:34:57.030" UserId="8" />
  <row Id="5575" PostId="3086" Score="1" Text="Можливо, це була спроба не запитати, а надати інформацію? Stack Exchange не забороняє це, а навіть, навпаки, заохочує. Але: (1) запитання в такому випадку має бути оформлене, як запитання; (2) під час створення запитання треба натиснути на галочку «Answer your own question» і ввести відповідь **в окремому полі**, що з'явиться ничже; (3) відповідь має містити, власне, відповідь (інформацію в тексті), а не бути набором посилань." CreationDate="2018-03-05T17:57:43.910" UserId="4" />
  <row Id="5583" PostId="3091" Score="4" Text="Це важливо — знати, який наголос був у мові-оригіналі. Але наголос у мові-акцепторі не зобов'язаний збігатися з наголосом у мові-оригіналі (наприклад, хоча б [_login_ /ˈlɑɡɪn/](//en.wiktionary.org/wiki/login#Pronunciation) → [_лоѓін_](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=197778&amp;page=1522)). Фактично наголос визначається узусом." CreationDate="2018-03-05T20:15:54.177" UserId="4" />
  <row Id="5584" PostId="3091" Score="0" Text="Хоча здавалося б, у випадку власних назв ми мали б віддавати більшу шану оригінальній вимові. Але навіть у випадку власних назв це не завжди так. Я не знаю, чи є десь ця інформація в інеті (зосередж. в одному місці), але тут спадає на думку, як по-різному називають «三星 (Самсунг)» у різних країнах світу (зокрема різний наголос). Адже ми при транслітерації не ставимо собі за мету відтворити оригінальну вимову, корегуємо навіть серйозніші аспекти вимови, ніж наголос, під власні традиції. Коротко кажучи, може статися так, що _Facebook_ має один наголос, а _Фейсбук_ (укр. трансліт. назви) — інший." CreationDate="2018-03-05T20:23:43.883" UserId="4" />
  <row Id="5594" PostId="3091" Score="2" Text="Приєднуюся до попередніх коментарів. Цей допис не містить відповіді стосовно того, як ставиться наголос **в українському запозиченому слові**. Прикладів, коли наголос не відповідає оригіналу — море: наприклад, *Manchester* `/ ˈmæntʃɪstər /` або *Liverpool* `/ ˈlɪvərpuːl /`в українській ніхто не наголошує на перший склад. А про [YouTube](https://en.wiktionary.org/wiki/YouTube#Pronunciation) або *Інтернет* я навіть не згадую… :-)" CreationDate="2018-03-05T23:50:03.013" UserId="8" />
  <row Id="5592" PostId="3092" Score="0" Text="І який висновок?" CreationDate="2018-03-05T22:44:17.507" UserId="4" />
  <row Id="5593" PostId="3092" Score="0" Text="@Sasha Я подав правило. Цитую запитавця: _Стаття на вікі про суфіксальне словоутворення віддієслівних іменників вказує весь набір суфіксів, але не подає правило, за яким той чи інший суфікс має допасовуватися до дієслова_. Також підвердив, що такий наросток цілком існує." CreationDate="2018-03-05T22:46:31.597" UserId="585" />
  <row Id="5609" PostId="3098" Score="0" Text="Схоже запитання: [Імовірний чи Ймовірний на початку речення](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1113)" CreationDate="2018-03-06T10:16:26.087" UserId="9" />
  <row Id="5611" PostId="3098" Score="0" Text="В яких словниках Ви дивилися?" CreationDate="2018-03-06T10:43:47.693" UserId="4" />
  <row Id="5617" PostId="3098" Score="0" Text="Орфографічний словник української мови" CreationDate="2018-03-06T10:57:01.203" UserId="1467" />
  <row Id="5632" PostId="3098" Score="0" Text="@MariiaMatskevych, який саме: автор/видання (якщо він паперовий), адреса сайту (якщо він електнонний)?" CreationDate="2018-03-06T13:17:49.777" UserId="4" />
  <row Id="5635" PostId="3098" Score="0" Text="Словник української мови: в 11 тт. за ред. І. К. Білодіда. — К.: Наукова думка, 1970—1980.   В даному виданні лише слово &quot;вкорінений&quot;.  Орфографічний словник учня : А.А. Бурячок - Тернопіль,2007 . Варіант - &quot;укорінений&quot;." CreationDate="2018-03-06T14:06:23.510" UserId="1467" />
  <row Id="5614" PostId="3105" Score="0" Text="Дублікат до [«Чи є помилкою вживання „як правило“?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/2987)." CreationDate="2018-03-06T10:53:48.683" UserId="4" />
  <row Id="5618" PostId="3105" Score="0" Text="Перечитала. Допоможіть розібратись з моїм випадком, вказано що наче є, але наче росіянізм. Чи можу яв само своєму реченнівикористовувати його?Чи ні?" CreationDate="2018-03-06T11:00:23.427" UserId="1452" />
  <row Id="5620" PostId="3105" Score="1" Text="В таких випадках важко дійти однозначного висновку: хтось завжди казатиме «росіянізм», а хтось — «завжди так казали». Особисто я б у випадку «як правило» (а не інших спірних випадків) **старався уникати його** — адже існує безліч альтернатив: «здебільшого», «у переважній більшості випадків», «як звичайно», «як водиться», «як заведено», «зазвичай», «здебільшого», «переважно» — і головне: зазвичай, коли кажуть «як правило», мають на увазі ніяке не правило, а просто більшість випадків (тобто слово «правило» тут нелогічно). Але це лише моя особиста неавторитетна думка." CreationDate="2018-03-06T11:35:49.983" UserId="4" />
  <row Id="5636" PostId="3105" Score="0" Text="Дякую, відповідь була коректна і я вдало його замінила." CreationDate="2018-03-06T14:47:48.920" UserId="1452" />
  <row Id="5623" PostId="3110" Score="0" Text="Ну, в [цьому коментарі](//lingvoforum.net/index.php?topic=253.75#msg47584) за Вашим же посиланням добре пояснили, що єдиного перекладу немає, в різних контекстах краще підходять різні варіанти. І навіть навели варіанти. Мені загалом вони подобаються, хіба що я не розумію, чому Ґонта слово _провідний_ відніс до «ведомого», по-моєму, це радше «ведущий» (хоча, можливо, в якихось контекстах по-іншому)." CreationDate="2018-03-06T12:10:16.030" UserId="4" />
  <row Id="5649" PostId="3110" Score="0" Text="Дякую за відповідь, але мені здається, що ці варіанти все-рівно не відповідають потрібному змісту (master - slave)" CreationDate="2018-03-06T16:41:04.740" UserId="1471" />
  <row Id="5650" PostId="3110" Score="1" Text="А приклад контексту застосування можна?" CreationDate="2018-03-06T16:42:52.023" UserId="4" />
  <row Id="5653" PostId="3110" Score="1" Text="В сетях, работающих по принципу ведущий—ведомые (Master—Slave), только ведущее устройство может инициировать передачу данных и определяет порядок доступа к сети.&#xA;&#xA;Для ведучого ще нормально, ну от ведомый - ведений, провадний - якось не дуже &quot;звучить&quot;(" CreationDate="2018-03-06T16:51:01.197" UserId="1471" />
  <row Id="5655" PostId="3110" Score="1" Text="[Ось варіанти для _slave_ зі «Англійсько-українського словника з математики та інформатики» Є. Мейнаровича та М. Кратка (2010)](//e2u.org.ua/s?w=slave&amp;dicts=2&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on)." CreationDate="2018-03-06T17:16:18.600" UserId="4" />
  <row Id="5656" PostId="3110" Score="0" Text="Ще є [«Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки)» О. Кочерги та Є. Мейнаровича (2010)](//e2u.org.ua/s?w=slave&amp;dicts=4&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on), але там майже те саме." CreationDate="2018-03-06T17:18:24.490" UserId="4" />
  <row Id="5657" PostId="3110" Score="1" Text="Взагалі, питання дуже гарне (за змістом) — тут є над чим розмислити. На жаль, у мене немає зараз часу цим займатися, збирати різні варіанти і т. ін. (До речі, bytebuster правий, що сам текст питання варто було б переформулювати; питання мають бути написані так, щоб вони могли допомогти не лише його автору, а й іншим зацікавленим читачам; типу, докладне пояснення, що саме треба, щоби легко було знайти пошуком і т. ін.)" CreationDate="2018-03-06T17:27:04.510" UserId="4" />
  <row Id="5625" PostId="3111" Score="0" Text="&quot;помідорний сік&quot; чомусь не набув поширення" CreationDate="2018-03-06T12:22:34.977" UserId="215" />
  <row Id="5626" PostId="3111" Score="0" Text="@hutorny, [трішки вживається](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=%22помідорний+сік%22+OR+%22помідорного+соку%22+OR+%22помідорному+соку%22+OR+%22помідорним+соком%22) (зокрема в сучасних книжках). Але відповідь була про іменники. Якщо іменники якось співвідносяться, то це не означає, що утворені від них прикметники так само співвідносяться." CreationDate="2018-03-06T12:26:44.207" UserId="4" />
  <row Id="11910" PostId="3112" Score="0" Text="Залежатиме від того, що саме ви намагаєтеся перекласти: &quot;всемирно известный&quot; або &quot;всемирно известен&quot;." CreationDate="2021-11-18T00:17:06.543" UserId="2207" />
  <row Id="5631" PostId="3113" Score="1" Text="Ви google'ити пробували?" CreationDate="2018-03-06T13:12:15.243" UserId="4" />
  <row Id="5682" PostId="3113" Score="2" Text="@Sasha так, я знову припустилася помилки при оформлені питання. Я знайшла: &quot;як виросте гарбуз на вербі&quot; та &quot;як виросте трава на помості&quot;" CreationDate="2018-03-07T08:21:02.107" UserId="1467" />
  <row Id="5696" PostId="3113" Score="0" Text="«„Як виросте гарбуз на вербі“ та „як виросте трава на помості“» — це дуже добре. Якщо Ви пам'ятаєте, де Ви їх бачили (адреси сайтів або авторів/назви/видавництва книжок), то Ви можете оформити це як відповідь, ввівши відповідну інформацію у полі «Your Answer» — це дуже заохочується. (Але якщо не пам'ятаєте джерела, то тоді оформлювати як відповідь не варто, бо тут доволі агресивно ставляться до відповідей без джерел.)" CreationDate="2018-03-07T21:44:27.127" UserId="4" />
  <row Id="5652" PostId="3119" Score="0" Text="Коли розглядається лише одне джерело, завжди варто враховувати ймовірність банального одруку чи авторської помилки. Саме тому у нас прийнято перед тим, як ставити запитання, намагатися зʼясувати проблему самостійно." CreationDate="2018-03-06T16:46:27.503" UserId="8" />
  <row Id="5666" PostId="3119" Score="0" Text="@bytebuster, там немає одруку чи авторської помилки. Там просто автор у кінці стверджує, що частина людей (мовознавців) не згодна із переважною більшістю (офіційною позицією). Таке собі «хоча дехто вважає, що треба навпаки» в самому кінці." CreationDate="2018-03-06T19:37:17.913" UserId="4" />
  <row Id="5679" PostId="3120" Score="1" Text="будь ласка, додавайте гіперпосилання. ви знаєте, як це робити?" CreationDate="2018-03-06T21:12:26.637" UserId="240" />
  <row Id="10170" PostId="3121" Score="0" Text="Таке враження що сайт &quot;как правильно&quot; змінив статтю відповідно до відповідей на це питання тут. Зараз там обидва варіанти подаються як правильні." CreationDate="2020-02-18T21:37:46.440" UserId="69" />
  <row Id="13083" PostId="3121" Score="0" Text="Одруження - це процес державної реєстрації шлюбу, який засвідчується відповідним офіційним актом громадянського стану (Свідоцтво про шлюб). https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2947-14#Text&#xA;&#xA;На відміну від Весілля (традиційного ритуалу святкування створення сім'ї), в наслідок укладення шлюбу відбувається зміна майнових прав учасників подружжя. Отже, офіційно &quot;неодружений (неодружена)&quot;." CreationDate="2024-02-29T19:23:43.947" UserId="2207" />
  <row Id="5648" PostId="3127" Score="0" Text="Ми не знаємо і не можемо знати, що́ іноземною мовою означає «строить глазки» або «มองดู». Але ми знаємо, що, за вашим перекладом, воно відповідає словосполученням «стріляти очима». Якщо «стріляти очима» — «не дуже влучно», то у запитанні варто написати більш влучне словосполучення — можливо, не таке лаконічне. Або інше визначення вашими власними словами. Тоді на запитання можна буде відповісти." CreationDate="2018-03-06T16:38:37.157" UserId="8" />
  <row Id="5654" PostId="3127" Score="0" Text="&quot;Стріляти очима&quot; - це дослідний переклад. А я питаю, можливо, в українській мові є відповідник цьому словосполученню. Якщо б я знала &quot;більш влучне словосполучення&quot; - я б не ставила такі питання!" CreationDate="2018-03-06T17:01:03.873" UserId="1447" />
  <row Id="5659" PostId="3129" Score="1" Text="Вітаємо на сайті stackexchange. 1. Це не сайт для перекладів, хоч тут за певних умов і можна питати про переклад. 2. Навіть якщо ви не можете знайти прямі відповідники, ви маєте спочатку хоча б походити словниками, надати кілька можливих варіантів перекладу цієї фрази і спитати, чи не припустилися ви помилки при перекладі. Тоді можливий розгляд якоїсь відповіді на питання. P.S. Не сприймайте за напад, просто спільнота має певні стандарти для запитань. Мусите їх дотримуватися. Зніму свій мінус, коли побачу, що питання відредаґовано." CreationDate="2018-03-06T18:58:13.937" UserId="240" />
  <row Id="5692" PostId="3129" Score="0" Text="так. мінус зняв, бо ви почали рухатися в правильному напрямку.&#xA;тепер спробуйте пошукати окремо переклади обох слів і поскладати з них словосполучення. це вже вважатиметься проведеною самостійною роботою, і решта користувачів зможе долучитися до обговорення, а я може й плюс поставлю." CreationDate="2018-03-07T14:32:52.867" UserId="240" />
  <row Id="5702" PostId="3129" Score="0" Text="Я теж зніму мінус, як і попередній коментатор. Варто ще дописати, чим са́ме вам не подобаються / не підходять самостійно знайдені варіанти: «поштовх-комунікація» і «пуш-комунікація». Мені вони теж не дуже до вподоби, але ваші причини можуть бути зовсім не такі, як мої." CreationDate="2018-03-08T13:25:36.977" UserId="8" />
  <row Id="5658" PostId="3130" Score="0" Text="I don't know how you've managed to post an answer at the time the question was closed; anyway, you should have not been able to, so I'm deleting the answer. Sorry, it must have been a glitch in SE engine." CreationDate="2018-03-06T17:45:57.227" UserId="8" />
  <row Id="5707" PostId="3130" Score="2" Text="I've been pointed that the SE engine, [indeed, has such function](https://meta.stackexchange.com/q/91922/187133), so I have no choice but to restore this post. I apologize for inconvenience." CreationDate="2018-03-08T14:59:33.657" UserId="8" />
  <row Id="5720" PostId="3130" Score="0" Text="@bytebuster, дивно, що Ви стільки користуєтеся Stack Exchange і ніколи з цим не стикалися, бо я це «постійно бачу» (ну, принаймні, стикався неодноразово, хоч скільки раз — точно не знаю). У закритих запитаннях відповіді ще й редагувати можна." CreationDate="2018-03-08T17:24:46.023" UserId="4" />
  <row Id="5722" PostId="3130" Score="0" Text="Власні відповіді ви можете редагувати, навіть допоки вони знаходяться у видаленому стані. На це є причини: це є підготовка до відновлення допису (раніше видаленого), і вона може здійснюватися у кілька етапів. Це зовсім не те саме, як публікація відповіді на щойно закрите запитання. Як ви могли прочитати за посиланням на Meta.SE, клієнтський скрипт малює гарний warning і дізейбить кнопку «Опублікувати». Але користувач на своєму боці може заблокувати такий скрипт, і попередження не буде надіслано. У таких випадках помилку мав видати серверний скрипт, але потім ця вимога була послаблена." CreationDate="2018-03-08T17:56:05.160" UserId="8" />
  <row Id="5723" PostId="3130" Score="0" Text="І, як я вже писав у чаті, мене найбільш бентежить те, що деякі користувачі революціонують видалення запізнілої відповіді на погане запитання і докладають *precisely zero effort* до порятунку самого поганого запитання, яке рано чи пізно буде видалене, якщо не буде врятоване кимось." CreationDate="2018-03-08T18:02:49.817" UserId="8" />
  <row Id="5724" PostId="3130" Score="0" Text="@bytebuster, у фінальному результаті добрими є ті запитання, що генерують якісний контент :)." CreationDate="2018-03-08T18:26:17.793" UserId="4" />
  <row Id="5725" PostId="3130" Score="0" Text="Це цікаве означення, і якщо його розвинути і обґрунтувати, можливо, можна спробувати просунути його [батькам-засновникам](https://stackoverflow.blog/2010/09/29/good-subjective-bad-subjective/)." CreationDate="2018-03-08T18:34:27.203" UserId="8" />
  <row Id="11958" PostId="3133" Score="0" Text="*послуговуйтесь звичною формою &quot;Олегу&quot;*&#xA;-- у моєму розумінні, наприклад, звичною є саме форма &quot;Олеже&quot;" CreationDate="2022-01-25T21:27:53.043" UserId="2443" />
  <row Id="11959" PostId="3133" Score="0" Text="@xpoback тому відповідь відредагована й на початку стоїть посипання на іншу відповідь" CreationDate="2022-01-26T12:09:19.520" UserId="240" />
  <row Id="5691" PostId="3141" Score="0" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/868/ і https://ukrainian.stackexchange.com/q/3070/ Взагалі, у нас є кілька запитань на цю тему, і було б цікаво якось їх обʼєднати… бо інакше ризикуємо тим, що постійно подібні запитання зʼявлятимуться, і їх буде важко закривати, бо вони ж не будуть exact duplicate." CreationDate="2018-03-07T13:52:46.377" UserId="8" />
  <row Id="6107" PostId="3141" Score="0" Text="@bytebuster можна щонайменше об’єднати просто транслітерацію німецького &quot;еі&quot;. Бо там і Гайне, і Фоґельвайде, і Ляйбніц, і Вайсе. Було б ще гарно призвати дух palascinta, бо вона в цих справах найспритніше все пояснювала і найдокладніше, а я злий." CreationDate="2018-03-21T21:14:47.573" UserId="240" />
  <row Id="6108" PostId="3141" Score="2" Text="@bytebuster але взагалі я б почекав з відповіддю, поки не вийде новий правопис, бо у сьогоднішній навіть зазирати не хочу, бо там як завжди буде щось типу &quot;завжди передається як &quot;ай&quot;, окрім деяких випадків (які абсолютно нереґламентовані жодним чином). Або навпаки взагалі &quot;завжди як &quot;ей&quot;, але іноді як &quot;ай&quot;. Коротше, можна зробити загальнішу відповідь під вихід нового правопису і сподіватися, що вони не прогнуться знову під більшість, а запустять круті зміни." CreationDate="2018-03-21T21:17:41.267" UserId="240" />
  <row Id="5693" PostId="3143" Score="2" Text="вітаємо на українському stack exchange, на цьому сайті заохочується самостійна перевірка фактів перед написанням питань. сходіть до кількох словників, будь ласка, почитайте визначення для обох слів, зробіть попередні висновки, поділіться ними з нами, якщо самостійно не розберетеся. якщо зробите це і все одно не будете впевнені у тому, яке слово вживати, приходьте, редаґуйте своє питання, ми допоможемо. відредаґуєте питання - зніму свій мінус." CreationDate="2018-03-07T16:40:07.967" UserId="240" />
  <row Id="5698" PostId="3149" Score="2" Text="_Лі́карський_ – який стосується лікаря, належить лікареві, пов'язаний з лікуванням: _лі́карська порада, лі́карський халат, лі́карська дільниця_. _Ліка́рський_ – який має лікувальні властивості: _ліка́рські рослини_. (Словник труднощів української мови: Біля 15 000 слів/ За ред.С.Я.Єрмоленко, К.:Радянська школа, 1989)" CreationDate="2018-03-08T09:21:20.847" UserId="66" />
  <row Id="5701" PostId="3154" Score="0" Text="У тому ж словнику знаходимо інший переклад:&#xA;&#xA;• Требующий, отнимающий много времени – забарни́й, зага́йний, ба́вний, забавни́й. (а також інші словники за наведеним значенням) - тут маємо орфоепічний омонім: наголос припадає на закінчення, тому і значення різниться." CreationDate="2018-03-08T13:17:13.143" UserId="1451" />
  <row Id="5703" PostId="3154" Score="0" Text="Наскільки я знаӱ, ‚забаўниь‘ на Заходї то переважно для позначеннь [‚гра‘](http://slovopedia.org.ua/101/53399/1062424.html) була, або про [‚піклування‘](http://slovopedia.org.ua/101/53399/1062426.html). Польська теж має цюго [слова](//sjp.pl/zabawa). Тому слово словʼянське, але, так, як пан правильно зазначиў, наразї взляло здебільшено московського значення ‚кумедниь‘." CreationDate="2018-03-08T13:35:27.187" UserId="585" />
  <row Id="5705" PostId="3154" Score="0" Text="@OksanaÇeliker так, але навіть &quot;увеселительньій&quot; - це зовсім не &quot;забавньій&quot;, тож маємо лише словник Кримського+Єфремова, що не є достатньо, як на мене. До того ж, я так і сказав, що користуватися можна, але просто не забувати про синоніми + не зловживати. + ТРОХИ ВІДРЕДАҐУВАВ ВІДПОВІДЬ." CreationDate="2018-03-08T13:41:40.450" UserId="240" />
  <row Id="5706" PostId="3154" Score="0" Text="@Follower вас стає все складніше розуміти. Наражаєтесь на небезпеку, що вас просто перестануть сприймати через спосіб написання літер." CreationDate="2018-03-08T13:53:40.930" UserId="240" />
  <row Id="5729" PostId="3154" Score="0" Text="@P.Vovk, а я навпаки вже почав звикати (хоча початкова реакція була як у Вас)." CreationDate="2018-03-09T12:52:36.063" UserId="4" />
  <row Id="5708" PostId="3156" Score="1" Text="СУМ ненадїьне јерело, основна причина: совʼєтизацїя. Для [порівняння](//r2u.org.ua/s?w=Летучая+мышь&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on) — жоден слоўник (окрім [Кримського (1924–33)](https://r2u.org.ua/s?w=мышь&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on)): Ізӱмоў (1930), Вирган (1959), Нікоўськиь (1927), Грінченко (1909) — не вклӱчає слова „летӱча миша“. Також українська [не дуже схвалӱє](https://uk.wikipedia.org/wiki/Дієприкметник#Вживання_дієприкметників_в_українській_мові) [зло]вживу дїєприкметникіў." CreationDate="2018-03-08T15:08:41.003" UserId="585" />
  <row Id="5712" PostId="3162" Score="1" Text="Було б непогано навести польське коріння чи вказати значення слова." CreationDate="2018-03-08T16:13:27.023" UserId="585" />
  <row Id="5721" PostId="3162" Score="2" Text="І виправити одруки." CreationDate="2018-03-08T17:36:43.747" UserId="9" />
  <row Id="5710" PostId="3163" Score="2" Text="ВУЗ — вищий [учбовий](//ukrainian.stackexchange.com/q/3072) заклад. Якщо те слово є, то і абревітура є; якщо того слова нема, то й абревіатура недоречна. Тобто це фактично дублікат [запитання № 3072 «Чи ми можемо вживати слово „учбовий“?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/3072)." CreationDate="2018-03-08T16:03:33.590" UserId="4" />
  <row Id="5716" PostId="3163" Score="0" Text="дійсно не варто повторюватись, ви можете доповнити вже наявне запитання, а це видалити" CreationDate="2018-03-08T16:15:56.987" UserId="9" />
  <row Id="5730" PostId="3173" Score="0" Text="Воно недоцїльне через чуженаростка _‑абельниь_ від _‑able_." CreationDate="2018-03-09T14:20:19.943" UserId="585" />
  <row Id="5734" PostId="3173" Score="1" Text="тоді слово комфортабельний також недоцільно вживати" CreationDate="2018-03-09T15:41:21.553" UserId="1451" />
  <row Id="5765" PostId="3173" Score="0" Text="Обережно з коментарями та відповідями пана Follower'a, він у нас тут знаний експериментатор з формою та змістом. Можна заплутатися) Але це жодним чином не нівелює академічних здібностей цього дописувача)" CreationDate="2018-03-09T22:43:21.580" UserId="240" />
  <row Id="5748" PostId="3174" Score="1" Text="Коли так, непоганиь неолӧґізм, за словотвором підходить." CreationDate="2018-03-09T18:16:06.103" UserId="585" />
  <row Id="5731" PostId="3176" Score="0" Text="Фактичний узус — дефісне написання: Google Книги ([18](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=%22декоративно-листяна%22+OR+%22декоративно-листяне%22+OR+%22декоративно-листяні%22) — [2](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=%22декоративнолистяний%22+OR+%22декоративнолистяна%22+OR+%22декоративнолистяне%22)), Google Scholar ([70](//scholar.google.com/scholar?q=%22декоративно-листяна%22+OR+%22декоративно-листяне%22+OR+%22декоративно-листяні%22) — [16](//scholar.google.com/scholar?q=%22декоративнолистяний%22+OR+%22декоративнолистяна%22+OR+%22декоративнолистяне%22+OR+%22декоративнолистяні%22))." CreationDate="2018-03-09T15:35:11.910" UserId="4" />
  <row Id="5732" PostId="3176" Score="0" Text="«Декоративно(-)листяний» можна вважати уточненням до просто «листяний», а «красиво(-)квітучий» — до просто «квітучий», а це теоретично можна «підігнати» під [§ 29.2д «Правопису»](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par29p2d): «Через дефіс пишуться &lt;…&gt; складні прикметники, утворені з двох або кількох основ, які означають якість із додатковим відтінком &lt;…&gt;: &lt;…&gt;, *молочно-білий*, &lt;…&gt;, *темно-зелений* &lt;…&gt;»." CreationDate="2018-03-09T15:36:28.977" UserId="4" />
  <row Id="5733" PostId="3176" Score="0" Text="Тож доки не з'явиться інших даних я би радив писати через дефіс. Але: це зовсім не відповідь, я можу дуже помилятися, я не мовознавець." CreationDate="2018-03-09T15:39:26.213" UserId="4" />
  <row Id="5735" PostId="3176" Score="0" Text="@Sasha дякую. Я думаю, що треба писати через дефіс, але ніякого підтвердження цьому не знайшла." CreationDate="2018-03-09T15:41:58.533" UserId="1467" />
  <row Id="5736" PostId="3176" Score="0" Text="Хм, перепрошую, я дивився частоту траплянь лише для «декоративно(-)листяний». А для «красиво(-)квітучий» виявилося навпаки — частіше пишуть разом." CreationDate="2018-03-09T15:52:01.293" UserId="4" />
  <row Id="5737" PostId="3176" Score="0" Text="Тобто практика за «декоративно-листяні» (через дефіс) та «красивоквітучі» (разом)." CreationDate="2018-03-09T15:58:56.250" UserId="4" />
  <row Id="5738" PostId="3176" Score="0" Text="І мабуть, у коментарі про «§ 29.2д» я написав маячню: якщо вважати перше слово уточненням, то якраз мало би писатися разом за [§ 29.1ґ](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par29p1g), а не через дефіс." CreationDate="2018-03-09T16:03:08.577" UserId="4" />
  <row Id="5739" PostId="3176" Score="0" Text="Мабуть, я б писав так, як пишуть найчастіше: «**декоративно-листяні**» (через дефіс) та «**красивоквітучі**» (разом)." CreationDate="2018-03-09T16:06:00.813" UserId="4" />
  <row Id="5740" PostId="3176" Score="0" Text="@Sasha але там 4 проти 2, а не 18 проти 2." CreationDate="2018-03-09T16:50:23.377" UserId="240" />
  <row Id="5742" PostId="3176" Score="0" Text="@P.Vovk, так, Ви праві. (Мені, якщо чесно, спочатку взагалі  здалося, що треба писати декоративно(-)листяні разом, бо від «декоративний лист», а це § 29.1б, але потім засумнівався. Фактично, якщо «декоративний» — це вточнення, то разом за § 29.1ґ, а якщо це паралельні характеристики, то, можливо, через дефіс. А ще є декоративно(-)хвойні і красиво(-)плідні — і врешті-решт я загубився. Може, у Вас є ідеї?)" CreationDate="2018-03-09T16:59:14.937" UserId="4" />
  <row Id="5749" PostId="3176" Score="1" Text="@Sasha, до речі, а слово «**напів-відповіді** у коментарях» пишеться разом, окремо чи через дефіс? :-)" CreationDate="2018-03-09T18:32:13.607" UserId="8" />
  <row Id="5750" PostId="3176" Score="1" Text="@bytebuster, разом. Через дефіс лише для власних назв, а-ля пів-Європи. (Окремо наразі лише для зворотів на зразок «пів на третю», хоча в проекті-1999 була, по-моєму, непогана провозиція писати всі «пів» (але не «напів») окремо, зробивши «пів» повноцінним числівником, але її не прийняли.)" CreationDate="2018-03-09T18:39:26.537" UserId="4" />
  <row Id="5743" PostId="3177" Score="1" Text="Поясніть, будь ласка, що це було: це спроба самостійно відповісти на власне запитання? Але чому Ви вирішили, що написання цих слів (і тим більше обирання правильного коду рубля) має якийсь стосунок до української мови?" CreationDate="2018-03-09T17:10:44.940" UserId="4" />
  <row Id="5745" PostId="3177" Score="0" Text="Дякую за увагу. Так, я подала правильну і точну відповідь на запитання, доповнила інформацію попередника. Під час написання різноманітних статей я побачила помилкові написання слів іноземного походження. Це стосується мови, на мій погляд. Якщо допускаються помилки у написанні, дати точне написання слів необхідно." CreationDate="2018-03-09T17:40:58.283" UserId="1470" />
  <row Id="5746" PostId="3177" Score="0" Text="Я трішки відформатував Вашу відповідь, щоб її легше було читати/зрозуміти. І прибрав слова подяки — тут це не прийнято. Але зважайте, що такі доволі далекі від мови теми не завжди можуть знайти позитивний відгук на цьому сайті." CreationDate="2018-03-09T18:03:00.787" UserId="4" />
  <row Id="5747" PostId="3177" Score="3" Text="Так і не зрозумів, до чого тут українська мова?" CreationDate="2018-03-09T18:03:29.260" UserId="585" />
  <row Id="5744" PostId="3178" Score="3" Text="Зазначу, що цей сайт передбачає якесь мінімальне дослідження власного питання самим автором. Результати цього дослідження мають міститися в самому тексті питання. В подальшому, якщо Ви ставитимете питання без мінімального дослідження самотужки, на них можуть не відповідати (а Ваші запитання можуть отримувати негативні оцінки спільноти)." CreationDate="2018-03-09T17:32:07.290" UserId="4" />
  <row Id="5767" PostId="3188" Score="1" Text="Largely related or a duplicate of: https://ukrainian.stackexchange.com/q/646/" CreationDate="2018-03-09T23:11:21.050" UserId="8" />
  <row Id="5775" PostId="3196" Score="1" Text="Наведена цитата прямо відповідає на ваше запитання (відповідь «так»). У чому полягає запитання? Чи ви шукаєте підтвердження/спростування, ґрунтоване на більшій кількості джерел?" CreationDate="2018-03-10T14:35:31.017" UserId="8" />
  <row Id="5777" PostId="3196" Score="0" Text="@bytebuster, на початку запитання є посилання на мовознавчу консультацію з категоричною відповіддю. Але словник сталих виразів дає можливість подвійного використання слова діставати. Питання в тому, на кого спиратися." CreationDate="2018-03-10T15:56:46.087" UserId="1451" />
  <row Id="5785" PostId="3205" Score="0" Text="Поки не можу зформолӱвати, хоча наче розуміӱ відмінність. Накидаӱ реченнӓ длӓ прикладу і грубі порівнӓннӓ: _ӓк би панї відповіла ≈ хоч би панї відповіла • ӓкби панї віповіла ≈ ось би панї відповіла_; а тут легше: _ӓк би панї відповіла, ӓкби знала відповідї?_ Також зазначу ріжницӱ наголосів, [в правописї](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par32) те ё: _ӓ́к би_ • _ӓкби́_." CreationDate="2018-03-11T04:41:50.940" UserId="585" />
  <row Id="6018" PostId="3212" Score="0" Text="чи правильно я розумію, що наявна відповідь не відповідає на питання?" CreationDate="2018-03-19T19:39:59.207" UserId="240" />
  <row Id="5789" PostId="3216" Score="0" Text="*Однак в непрофесіональному вжитку краще використовувати слово стерно* ви маєте на увазі тільки щодо літаків і кораблів чи взагалі теж?" CreationDate="2018-03-11T13:39:14.003" UserId="9" />
  <row Id="5790" PostId="3216" Score="0" Text="Стерно логічно використовувати в повсякденному вжитку, в непрофесійному контексті щодо транспортних засобів, в керуванні яких нема потреби дотримуватися суворих правил спілкування, як у диспетчерів і пілотів літака чи штурманів суден." CreationDate="2018-03-11T13:44:21.723" UserId="1455" />
  <row Id="5791" PostId="3216" Score="0" Text="Виходить, що слово кермо виходить з ужитку?" CreationDate="2018-03-11T13:47:11.063" UserId="9" />
  <row Id="5792" PostId="3216" Score="1" Text="Ні, не виходить. Я написала, що &quot;Стерно й кермо є синонімами, вживаними як у прямому значенні, так і в переносному.&quot; В кінці відповіді дала посилання на словник Грінченка, який перекладає руль як стерно. Етимологія стерна і керма споріднена. Головна тема моєї відповіді - різниця між стерном/кермом і рулем, останнє слово можна вважати зайвим запозиченням з російської." CreationDate="2018-03-11T13:50:22.040" UserId="1455" />
  <row Id="5793" PostId="3216" Score="1" Text="Був би вдячний якби ви зробили перелік як у запитанні, можливо не всі пункти і вказали, які слова можна вживати в яких випадках, бо боюсь, що у більшості читачів складеться те саме враження, що й у мене." CreationDate="2018-03-11T14:01:32.410" UserId="9" />
  <row Id="5794" PostId="3217" Score="0" Text="Так, дякую. Але я питав саме про варіанти «досталь» і «недосталь». Які згадані в Грінченка і, на моє особисте відчуття, є не менш звичними, ніж «вдосталь (удосталь)», але чомусь відсутні в «Словнику української мови»." CreationDate="2018-03-11T14:42:24.423" UserId="4" />
  <row Id="5796" PostId="3218" Score="0" Text="Гм, УЛІФ пише, що може і _[покри́шка](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=покришка)_, але _чомусь_ розріжнӓё від _по́кришка_, цебто, до прикладу, _[алфа́ві́т](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=алфавіт)_ не рожрізнӓё." CreationDate="2018-03-11T22:33:25.217" UserId="585" />
  <row Id="5797" PostId="3219" Score="1" Text="Рухомість инодї арґументуётьсӓ. Наприклад приросток *ви-* маё властивість перетӓгувати наголос на себе. Отож хтїв би детальнїшу відповідь чи **приклади**. Тут можна зачепитисӓ за _складне слово_ через **‑о-**, або, точнїше, такого собі приростка **авто-**: особисто знаӱ, що наголос перетӓгуётьсӓ до останӧї частини, цебто корнӓ, але чи завше змінӱё наголос?" CreationDate="2018-03-11T22:41:15.687" UserId="585" />
  <row Id="5815" PostId="3219" Score="0" Text="Зазначу, що з того, що наголос у словах української мови **загалом** може припадати на будь-який склад і йому властива рухомість, ажніяк не випливає, що **в кожному конкретному слові** дозволені обидва (всі) варіанти." CreationDate="2018-03-12T14:53:28.770" UserId="4" />
  <row Id="5826" PostId="3219" Score="0" Text="@Follower кумедна у Вас писанина. Трохи незрозуміла, але все ж." CreationDate="2018-03-12T16:44:12.483" UserId="334" />
  <row Id="5798" PostId="3221" Score="0" Text="на *лівому боці*, звучить досить однозначно, *бокових сторін* дві, щонайменше." CreationDate="2018-03-12T07:52:42.197" UserId="9" />
  <row Id="5799" PostId="3221" Score="0" Text="@Yola, я думаю, що Oksana Çeliker шукає слово/словосполучення, яке може позначати одночасно лівий і правий бік, але не інші." CreationDate="2018-03-12T08:58:41.520" UserId="4" />
  <row Id="5800" PostId="3221" Score="0" Text="Теоретично є словосполучення «профільний портет» і «профільний зріз/переріз», але «профільний бік / профільна сторона» не кажуть, бо слово «профільний» має іншу семантику." CreationDate="2018-03-12T09:05:18.157" UserId="4" />
  <row Id="5802" PostId="3223" Score="0" Text="@Yola, то мені мінус за ваш брак часу?" CreationDate="2018-03-12T10:28:29.393" UserId="1451" />
  <row Id="5805" PostId="3223" Score="3" Text="@Yola, додала у текст запитання загальні висновки, наведені у статті." CreationDate="2018-03-12T10:44:41.747" UserId="1451" />
  <row Id="5806" PostId="3225" Score="0" Text="А може, замість ремонту отримали тирсу, яка не є будівельним матеріалом." CreationDate="2018-03-12T10:46:18.083" UserId="1451" />
  <row Id="5808" PostId="3225" Score="1" Text="@OksanaÇeliker, може й так. Але чисто інтуїтивно/суб'єктивно мені версія Kreiri видається доволі правдоподібною. Тому що це розмовне значення російського слова «распил» (третє [тут](http://gramota.ru/slovari/dic/?bts=x&amp;word=распил), третє [тут](//ru.wiktionary.org/wiki/распил) і стаття [тут](http://lurkmore.to/Распил_и_откат)) доволі відоме." CreationDate="2018-03-12T10:55:55.270" UserId="4" />
  <row Id="5804" PostId="3227" Score="0" Text="А що, під п.3 хіба не підпадає?" CreationDate="2018-03-12T10:43:26.533" UserId="767" />
  <row Id="5807" PostId="3227" Score="0" Text="Подивіться в контексті - https://goo.gl/t2w1j4" CreationDate="2018-03-12T10:54:31.587" UserId="767" />
  <row Id="5810" PostId="3228" Score="0" Text="@Sasha так, &quot;Склад&quot; не &quot;наголос&quot;." CreationDate="2018-03-12T11:22:46.477" UserId="1467" />
  <row Id="5812" PostId="3230" Score="6" Text="чому ми перекладаємо з російської? це питання не до вас. Англійською - *crawl*. Може й нам назвати *повзунка*, бо *стрічка, що повзе*." CreationDate="2018-03-12T13:04:04.993" UserId="9" />
  <row Id="5813" PostId="3230" Score="3" Text="@Yola, цікаво було б побачити статистику швидкостей таких рядків у новнах різних країн/мов/агентств — може, воно справді там біжить (швидко), а там повзе (повільно)? До речі, якщо кому потрібно, ось англійська стаття: [News ticker (crawler, crawl or slide)](//en.wikipedia.org/wiki/News_ticker), я чомусь не відразу знайшов." CreationDate="2018-03-12T13:33:40.053" UserId="4" />
  <row Id="5814" PostId="3233" Score="2" Text="[посилання](https://goroh.in.ua/%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%B0%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B0%D0%B6%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9)" CreationDate="2018-03-12T14:22:48.543" UserId="9" />
  <row Id="5820" PostId="3239" Score="1" Text="Це цікава відповідь і, що найважливіше, на мою думку вона відповідає дійсності. Я справді помічав, що у галицькому і інших західних діалектах частіше, ніж у решті України наголошують деякі слова на передостанньому складі (можливо, дається взнаки вплив польського, де такий наголос завжди такий), зокрема й «листопад». Але річ у тім, що на цьому сайті у відповідях прийнято не просто висувати свою позицію, а підтверджувати її джерелами. Чи Ви можете навести якісь джерела, які підтвердять, що наголос «лист**о**пад» більш притаманний (чи просто притаманний) галицькому діалекту?" CreationDate="2018-03-12T16:29:52.163" UserId="4" />
  <row Id="5821" PostId="3239" Score="1" Text="@Sasha, я б сказав трошки інакше. Українській мові притаманний нефіксований наголос. На Галичині, В*о*лині, Поліссі й прилеглих територіях це збереглося, бо вони найменше зазнали впливу московської філологічної &quot;правильності&quot;. Оскільки я покладаюся на те, що чую навколо, мені складно надати якісь документовані джерела. Ба більше - наші мовні джерела зазвичай слідують традиціям московсько-совєцької філології й не досліджують по-науковому питань як люди говорять і чому так, а лише нав'язують якусь &quot;правильну&quot; форму. Як бачиться, цим просякнутий і весь цей тред." CreationDate="2018-03-12T16:35:23.653" UserId="1478" />
  <row Id="5830" PostId="3239" Score="0" Text="Насправді я особисто проти прескриптивного підходу (мовляв, «треба саме так і ніяк інакше»), я давно чекав, доки з'явиться хтось і аргументовано пояснить, чому «листо́пад» теж має право на життя. Але Вашій відповіді все ще бракує джерел. Наведіть хоча б посилання на відео з Ющенко, де він каже «листо́пад». (Зрозумійте — не те що я Вам не вірю, але якщо Ваша відповідь залишиться в поточному стані, то її можуть дуже скоро замінусувати.)" CreationDate="2018-03-12T16:54:25.220" UserId="4" />
  <row Id="5860" PostId="3239" Score="0" Text="Я бачу в Грінченка твердження про те, що галичани взагалі вживають слово «листопад», а не про наголос на «о» в галичан." CreationDate="2018-03-13T10:16:31.230" UserId="4" />
  <row Id="5862" PostId="3239" Score="0" Text="@Sasha, зі [словника Грінченка](http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/26377-lystopad.html): **Галичане употребляютъ это слово для обозначенія мѣсяца ноября**. Желех. Словник Грінченка подає наголос на **а**, однак я живу у Львові й не раз чув, як львів'яни говорять лист**о**пад, що самому спершу різало вухо, бо я кажу листоп**а**д." CreationDate="2018-03-13T10:18:07.533" UserId="1478" />
  <row Id="5864" PostId="3239" Score="0" Text="Так, я розумію. Але я прошу навести (якщо зможете) хоч якесь підтвердження, що наголос на «о» пов'язаний із Західною Україною. Мені самому теж так здається, але «здається» — то одне, а джерела — то інше." CreationDate="2018-03-13T10:25:23.777" UserId="4" />
  <row Id="5866" PostId="3239" Score="0" Text="@Sasha Мені не здається, я точно знаю, бо живу у Львові вже другий рік. Приїжджайте сюди та послухайте, як люди говорять - усе, що можу сказати наразі." CreationDate="2018-03-13T11:55:45.663" UserId="1478" />
  <row Id="5867" PostId="3239" Score="1" Text="@Sasha, також, як на мене, некоректно вживати московський лінгво-симулякр &quot;Західна Україна&quot; на позначення регіональної культури. На Заході України є багато етно-культурних регіонів - Галичина, Волинь, Західне Полісся, Закарпаття, Буковина тощо. Усі з різними особливостями, зокрема в діалектах. Я можу говорити лише за Галичину, бо живу тут деякий час." CreationDate="2018-03-13T12:00:05.430" UserId="1478" />
  <row Id="5868" PostId="3239" Score="0" Text="Дякую, я там жив якийсь час. Зрозумійте, я Вам вірю — але «своїми очима бачив, присягаюся» — необ'єктивний аргумент. «На Заході України є багато етно-культурних регіонів» — я знаю; просто в мене немає впевненості, що це стосується саме Галичини (а не більшого регіону), тому я вжив максимально широкий термін." CreationDate="2018-03-13T12:15:14.960" UserId="4" />
  <row Id="5870" PostId="3239" Score="0" Text="@Sasha, за моїми філософськими поглядами, об'єктивність має лише Бог. Я ж можу лише засвідчити, що у Львові, вихідці з Галичини, не зіпсовані совєцькими філологами кажуть &quot;лист**о**пад&quot;. Вище в коментах люди також свідчили, що Ющенко, родом з Сумщини, підчепив цю звичку, навчаючись у Тернополі, який теж Галичина." CreationDate="2018-03-13T12:44:33.597" UserId="1478" />
  <row Id="5871" PostId="3239" Score="0" Text="«Об'єктивність має лише Бог» — так, звісно, абсолютну об'єктивність — лише він. Але цей сайт вимагає трішечки більшого рівня відносної об'єктивності, ніж у Вашої відповіді. «Вище в коментах люди також свідчили, що Ющенко» — але вони не писали це у відповіді. Ви можете, будь ласка, хоча б додати посилання на відео з Ющенко у відповідь?" CreationDate="2018-03-13T12:48:58.357" UserId="4" />
  <row Id="5872" PostId="3239" Score="0" Text="@Sasha, даруйте, коли відповідають на Ask Ubuntu чи Stack Overflow, то там діє за принципом &quot;допомогло-не допомогло&quot;. А коли йдеться про мову, то тут багато важить суб'єктивний фактор. Я гадаю, моя відповідь допомогла ОП-ові, про що свідчить два голоси. Тутешня система голосування - дуже зручний спосіб визначити користь і потрібність, і доречність відповіді. Тим паче розділ у беті, тож ми частково й тестимо ті положення, які маються наразі. Як бачите, відповідь без посилань теж може бути корисною." CreationDate="2018-03-13T12:54:29.420" UserId="1478" />
  <row Id="5873" PostId="3239" Score="0" Text="До того ж, чи не має моя відповідь посилань? Я посилаюся на загальновідому вимову екс-Президента Ющенка. Чим не посилання? Посилання - це не обов'язково гіперлінк. :)" CreationDate="2018-03-13T13:03:40.760" UserId="1478" />
  <row Id="5874" PostId="3239" Score="0" Text="«На Ask Ubuntu чи Stack Overflow» — там трішки інші традиції. В них сфера самом собою об'єктивніша, твердження легше перевірити, а в нас сфера — мова, і якщо не вимагати джерел, то такого можуть наговорити… «Посилання — це не обов'язково гіперлінк» — згоден." CreationDate="2018-03-13T13:08:57.913" UserId="4" />
  <row Id="5876" PostId="3239" Score="0" Text="Я тямлю, що наговорити можна бозна чого. Однак і за допомогою джерел можна вивернути все на догоду суб'єктивній позиції. Наприклад, в запеклому протистоянні совєцької гончарівки й класичної літературної мови в фонетиці гончарівці (чит. &quot;сучасні філологи&quot;) мають фору, бо за ними всі офіційні джерела, а ми, на жаль, у творах класиків наголоси прочитати не можемо. Хіба у віршах, але й тут нам філологи скажуть, що це-ж-поезія, поет-ставить-наголоси-як-схоче. Я не знаю, чи Франко говорив &quot;лист**о**пад&quot;. Може й ні. Але сучасні галичани говорять." CreationDate="2018-03-13T13:25:27.730" UserId="1478" />
  <row Id="5877" PostId="3239" Score="0" Text="Це легко перевірити, приїхавши до Львова й поспілкувавшися з місцевими (не такими як я, а корінними галичанами). Якщо вам од відева з вимовою Ющенка стане легше, я постараюся знайти, коли матиму вільну хвилинку." CreationDate="2018-03-13T13:25:31.830" UserId="1478" />
  <row Id="5828" PostId="3241" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості вимагають, щоб запитання містило контекст. Окрім того, запитання, які не демонструють спроби автора самостійно відповісти на запитання, не заохочують інших до того, щоб надавати відповіді.&#xA;Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/).&#xA;Ви завжди можете виправити запитання, для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-03-12T16:47:29.540" UserId="8" />
  <row Id="5824" PostId="3244" Score="0" Text="-1: Це словосполучення міститься у запитанні, і автор пояснює, чим са́ме воно йому не подобається. Окремо від того, наявність якогось предмету у деякому виші не означає автоматично, що це словосполучення — найкращий вибір." CreationDate="2018-03-12T16:40:00.463" UserId="8" />
  <row Id="5825" PostId="3244" Score="0" Text="Дякую за відповідь. Але у відповідях ми надаємо перевагу інформацію, яку можна перевірити. Чи могли б Ви якось підтвердити Вашу інформацію? Наприклад, дати посилання на підручник/посібник, що використовувався у Вашому університеті і містить таке словосполучення. Хоч скажіть, який у Вас університет?" CreationDate="2018-03-12T16:42:23.740" UserId="4" />
  <row Id="5841" PostId="3244" Score="0" Text="1. Хмеленко О.С. Нарисна геометрія&#xA;2. Нарисна геометрія. Інженерна та комп’ютерна графіка - 	Василий Макаров, Валентина Шевченко&#xA;&#xA;Університет - НТУУ &quot;КПІ&quot;" CreationDate="2018-03-12T20:36:47.853" UserId="1471" />
  <row Id="5849" PostId="3244" Score="0" Text="@bytebuster, а Ви, до речі нічого не питаєте про те, росіянізми це чи ні. Ви питаєте: «Який термін можна використовувати? Чи є усталений термін?» («Здається» росіянізмом — це взагалі не аргумент; і про «найкращу» в питанні нічого немає.) Отже відповідь формально цілком відповідає. (Це вже Ви не зовсім точно сформулювати запитання, а не Marina не змогла вгадати.)" CreationDate="2018-03-12T23:25:32.457" UserId="4" />
  <row Id="5829" PostId="3245" Score="3" Text="Було б добре, якби Ви пояснили, що таке «втачивание». Я розумію, що Ваше питання приблизно про те і було, який українським словом це поняття найкраще передати — але хоч приблизно пояснити зміст. Бо не всі тут володіють швацькою термінологією." CreationDate="2018-03-12T16:49:14.223" UserId="4" />
  <row Id="5831" PostId="3245" Score="0" Text="втачивание&#xA;ВТАЧА́ТЬ, -а́ю, -а́ешь; вта́чанный; сов., что. Тачая, вшить. В. рукава.   Толковый словарь Ожегова. С.И. Ожегов, Н.Ю. Шведова. 1949-1992." CreationDate="2018-03-12T17:36:52.080" UserId="1479" />
  <row Id="5833" PostId="3245" Score="2" Text="@ХристинаГап'як, коментарі до запитання ставлять на меті покращення запитання. Тому, будь ласка, усі уточнення треба писати не окремим коментарем, а редагувати [edit] запитання і вписувати уточнення туди." CreationDate="2018-03-12T18:03:07.910" UserId="8" />
  <row Id="5832" PostId="3247" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості вимагають, щоб запитання містило контекст. Окрім того, запитання, які не демонструють спроби автора самостійно відповісти на запитання, не заохочують інших до того, щоб надавати відповіді.&#xA;Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/).&#xA;Ви завжди можете виправити запитання, для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-03-12T18:01:22.243" UserId="8" />
  <row Id="5834" PostId="3247" Score="0" Text="Дуже дякую, вибачте, що так сталося. Мої власні дослідження мене лише плутають, тому їх і не додавала спершу" CreationDate="2018-03-12T18:10:48.400" UserId="1480" />
  <row Id="5835" PostId="3247" Score="3" Text="Все правильно, ваші дослідження — навіть неуспішні і навіть помилкові — створюють контекст, який значно покращує майбутні відповіді." CreationDate="2018-03-12T18:31:27.180" UserId="8" />
  <row Id="5838" PostId="3253" Score="1" Text="Але це змінилося не в 1930-х. Адже ще в 1970-х нормативним було «парфюме́р» — «парфюме́рія» — «парфюме́рний» — «парфюме́рник» («парфу́ми» — «парфу́мити» — «парфу́мний»). А вже (припускаю) у 1990-х зробили все через «-у-»." CreationDate="2018-03-12T20:27:18.430" UserId="4" />
  <row Id="5852" PostId="3260" Score="4" Text="Це запитання? Якщо запитання — то в чому саме воно полягає? (Ви ж начебто самі все розказали.) Якщо це спроба надати інформацію (а не спитати), то перенесіть, будь ласка, відповідь у поле «Your Answer»." CreationDate="2018-03-13T01:15:36.733" UserId="4" />
  <row Id="5901" PostId="3260" Score="0" Text="Вибачте, ще вивчаю, як перенести. Обов’язково врахую Ваше зауваження!" CreationDate="2018-03-13T19:05:01.790" UserId="1481" />
  <row Id="5902" PostId="3260" Score="1" Text="Технічно перенести дуже просто: натискаєте «edit» («редагувати») під запитанням, виділяєте фрагмент тексту, що має стати відповіддю, вирізаєте його в буфер обміну (Ctrl+X), натискаєте «Save Edits» («Зберегти зміни»), натискаєте «Answer Your Question» («відповісти на власне запитання»), натискаєте «Yes…», вставляєте вирізаний фрагмент з буферу обміну (Ctrl+V) і натискаєте «Post Your Answer» («Надіслати Вашу відповідь»). Але організаційно — Вам ще треба буде розширити якось Ваше запитання, щоб після перенесення відповіді в належне їй місце воно не стало закоротким, бо тут не люблять закороткі." CreationDate="2018-03-13T19:53:49.850" UserId="4" />
  <row Id="5851" PostId="3261" Score="1" Text="Ё шче діёслово [виникати](http://sum.in.ua/s/vynykaty). Цебто _при виконаннї вправи **виника́ли** складношчі_." CreationDate="2018-03-12T23:52:26.540" UserId="585" />
  <row Id="6040" PostId="3264" Score="0" Text="або не виконаний, а такий, що відбудеться один раз.&#xA;&quot;цього разу я муситиму стягнути королівську плату&quot;. &quot;цього разу я буду вимушений стягнути королівську плату&quot;." CreationDate="2018-03-20T20:18:41.043" UserId="240" />
  <row Id="5900" PostId="3265" Score="0" Text="Дякую за детальнішу інформацію!" CreationDate="2018-03-13T19:01:38.177" UserId="1481" />
  <row Id="6696" PostId="3266" Score="1" Text="Прошу пояснити відняток, особливо при згадцї _не відповідь_. Зазначу, що то є ½ чи ⅔ відповіддю: віднайшов словник, приклади вживу з минулого і частково теперішнього. Не вистачає тільки суто широке теперішнє." CreationDate="2018-04-12T09:51:55.210" UserId="585" />
  <row Id="10216" PostId="3266" Score="0" Text="&quot;оскільки ранїше цього вживали широко&quot; - а де можна знайти інформацію, наприклад, про те, що замість бокс вживали раніше пʼястукарство?" CreationDate="2020-03-01T09:16:45.867" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10219" PostId="3266" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko треба буде пошукати, памʼятаю лише десь вжив __стусани__." CreationDate="2020-03-01T19:54:56.263" UserId="585" />
  <row Id="5856" PostId="3269" Score="0" Text="Гадаю, що то через культурні барви, цебто відти і _кавʼярнї_, а не _чаьние лавкі_." CreationDate="2018-03-13T10:11:20.200" UserId="585" />
  <row Id="5869" PostId="3269" Score="0" Text="Звик вважати, що філіжанкою у Західних регіонах називають чашку." CreationDate="2018-03-13T12:15:52.487" UserId="107" />
  <row Id="5891" PostId="3270" Score="1" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/1262/" CreationDate="2018-03-13T15:41:21.937" UserId="8" />
  <row Id="9672" PostId="3270" Score="1" Text="А &quot;неіснуючий&quot; тоді як ви пропонуєте перекласти?" CreationDate="2019-11-30T17:09:09.750" UserId="2416" />
  <row Id="9679" PostId="3270" Score="0" Text="@ИмяФамилия *ви́гаданий, нереа́льний, уявле́нний, химе́рний, живи́й лише́ у снах, уя́вний, незафіксо́ваний, відсу́тній, (у природі) невідо́мий, фраз. ме́ртвий ни́ні.*" CreationDate="2019-12-02T13:14:35.387" UserId="9" />
  <row Id="5865" PostId="3272" Score="0" Text="Дякую, натомість мене збиває той факт, що **хутровий** відноситься до виробів ( на картинці маємо у першому стовпчику *вироби*), а одяг, шапка, рукавиці - це свого роду теж вироби, результат промисловості. Може я просто залізла в дебрі :)" CreationDate="2018-03-13T11:04:15.660" UserId="1480" />
  <row Id="5890" PostId="3273" Score="0" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/1262/" CreationDate="2018-03-13T15:40:42.530" UserId="8" />
  <row Id="5875" PostId="3278" Score="1" Text="Хм, я завжи вважав, що називати свято _Пас**К**ою_ або страву _пас**Х**ою_ — це груба помилка (що Великдень/Пас**Х**а — це свято, а пас**К**а — це страва). А виявилося он воно як…" CreationDate="2018-03-13T13:16:15.187" UserId="4" />
  <row Id="5927" PostId="3278" Score="1" Text="+1. ви дуже швидко вчитесь." CreationDate="2018-03-14T21:27:44.403" UserId="240" />
  <row Id="5931" PostId="3278" Score="0" Text="@P.Vovk намагаюсь, робити все правильно)" CreationDate="2018-03-15T07:46:45.263" UserId="1467" />
  <row Id="5917" PostId="3279" Score="0" Text="здається ви знайшли помилки в СУМ, бо цей вираз трохи не зрозумілий *Прима, що перетинав*" CreationDate="2018-03-14T07:40:24.113" UserId="9" />
  <row Id="5943" PostId="3279" Score="0" Text="@Yola, там у них багато помилок. Я їм ще на пошту колись писав, мовляв, як краще повідомляти: натискати «це помилка», робити коментар чи писати поштою. Хоча здебільшого там помилки в наголосах (відсутній наголос, що є в паперовій версії або стоїть не там, де в паперовій). На [ukrlit](http://ukrlit.org/slovnyk/перпендикуляр) конкретно цієї помилки немає. Зате там і паперову версію дивитися не дають." CreationDate="2018-03-15T14:20:27.220" UserId="4" />
  <row Id="5895" PostId="3290" Score="1" Text="Чи є в українській мові хоч одне слово на _-ци_ (у множині називного відмінку)?" CreationDate="2018-03-13T16:17:29.187" UserId="4" />
  <row Id="5897" PostId="3290" Score="0" Text="@Sasha слушне питання. Зараз доповню відповідь." CreationDate="2018-03-13T16:22:18.307" UserId="240" />
  <row Id="6075" PostId="3290" Score="0" Text="Також можна послатися на правило дев'ятки: https://uk.wikipedia.org/wiki/Правило_дев%27ятки" CreationDate="2018-03-21T13:04:34.147" UserId="1177" />
  <row Id="6097" PostId="3290" Score="0" Text="@Palindromer ну, не те щоб. Я там не бачу нічого про &quot;и/і&quot; наприкінці слова, також бачу там &quot;Лейпциг&quot;, що вже зовсім російське, адже навіть болгари вже примудрилися якось написати &quot;Лайпциг&quot;." CreationDate="2018-03-21T18:02:34.087" UserId="240" />
  <row Id="6101" PostId="3290" Score="1" Text="Так, ваша правда - не помітив." CreationDate="2018-03-21T18:48:18.833" UserId="1177" />
  <row Id="6102" PostId="3290" Score="2" Text="Стосовно слів, що закінчуються на -ци, то є &quot;палаци&quot;, &quot;принци&quot;, &quot;абзаци&quot;, &quot;шприци&quot;, &quot;піци&quot;, &quot;форзаци&quot;, &quot;герци&quot; (величина). Проте в даних словах і не відчувається, що може бути інакше закінчення." CreationDate="2018-03-21T18:58:08.020" UserId="1177" />
  <row Id="6103" PostId="3290" Score="0" Text="@Palindromer не буду вносити ваші коментарі до відповіді, бо не бачу розбіжності, а як доповнення хай залишається, прапорці ставити також не буду)" CreationDate="2018-03-21T19:03:27.877" UserId="240" />
  <row Id="6902" PostId="3294" Score="0" Text="Я не певен, що тут *fine* означає рідке, швидше тонке." CreationDate="2018-05-03T06:37:21.037" UserId="9" />
  <row Id="8033" PostId="3296" Score="2" Text="А чому _розстрочка_ не калька — в українській мові же є слово _[строк](http://sum.in.ua/s/strok)_?" CreationDate="2018-11-19T13:08:31.257" UserId="4" />
  <row Id="8045" PostId="3296" Score="0" Text="Тому що &quot;розстрочення&quot;. &quot;Розстрочка&quot; складніша, я б не назвав її калькою вже принаймні через те, що остання морфема там російська. На фоні цього &quot;т&quot; видається декоративною, а не буквальним перекладом як у випадку &quot;терміну&quot;. Тобто це пряме запозичення з подальшою асиміляцією згідно нашої вимови." CreationDate="2018-11-21T19:10:31.130" UserId="1478" />
  <row Id="5911" PostId="3297" Score="0" Text="https://ukrainian.stackexchange.com/q/3289/240 ми подумали, що це можна було б і не видаляти, бо то два різних слова, а не просто питання про форму." CreationDate="2018-03-13T22:50:58.080" UserId="240" />
  <row Id="5972" PostId="3297" Score="1" Text="Є ще «[тащитися](http://slovopedia.org.ua/57/53410/376003.html)»." CreationDate="2018-03-15T20:12:16.030" UserId="4" />
  <row Id="5915" PostId="3298" Score="0" Text="Схоже запитання: [«Як правильніше вживати, „в“ чи „до“?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/271)." CreationDate="2018-03-14T01:06:46.063" UserId="4" />
  <row Id="5921" PostId="3298" Score="0" Text="Так, але у цьому питанні йдеться лише про прийменники до / у / в, а мене цікавить ще і &quot;на Львів&quot;, адже виходить, що це може бути означення: маршрутка (яка?) на Львів.&#xA;Окрім того, була така ситуація, де прозвучало пояснення не від мене, а від оточуючих, тож цікавить, чи справді нормативно вживати конструкцію &quot;маршрутка на Львів&quot;?" CreationDate="2018-03-14T10:01:09.893" UserId="1481" />
  <row Id="5925" PostId="3298" Score="0" Text="[\[1\]](/questions/2530/) • [\[2\]](/questions/488/). Зʼӓвиласӓ одна думка, спробуӱ її реӓлізувати." CreationDate="2018-03-14T20:11:38.010" UserId="585" />
  <row Id="5904" PostId="3300" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Запитання, які не демонструють спроби автора самостійно відповісти на запитання, не заохочують інших до того, щоб надавати відповіді.&#xA;Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/).&#xA;Ви завжди можете виправити запитання, для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-03-13T20:29:25.640" UserId="8" />
  <row Id="5905" PostId="3300" Score="1" Text="Є подібне запитання англійською: [«Is there any difference between „вимикач“ and „вмикач“ and is it good to use „перемикач“ instead of the two?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/1426)." CreationDate="2018-03-13T20:59:20.783" UserId="4" />
  <row Id="5907" PostId="3301" Score="1" Text="Порада: якщо слово починається на літери А–М, використовуйте не [старий академічний «Словник української мови» в 11 томах 1970-х років](http://sum.in.ua/), а [новий академічний «Словник української мови» в 20 томах 2010-х років](http://services.ulif.org.ua/expl/) (зокрема: [біли́зна¹](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4355&amp;page=162), [біли́зна²](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4356&amp;page=162), [білизна́](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4357&amp;page=162)). (Але це, звісно, суто на Ваш розсуд, це жодним чином не вимога і навіть не прохання.)" CreationDate="2018-03-13T21:04:12.977" UserId="4" />
  <row Id="5908" PostId="3301" Score="0" Text="Дякую! Врахую Вашу пораду!" CreationDate="2018-03-13T21:05:36.893" UserId="1481" />
  <row Id="5909" PostId="3302" Score="3" Text="Це питомо українське слово. «Краса» та похідні від нього є в _усіх_ слов'янських мовах. А ще в українській є «прикрашати»." CreationDate="2018-03-13T22:34:23.620" UserId="66" />
  <row Id="5910" PostId="3303" Score="2" Text="Мабуть, калька з англійського «trace (amount, concentration)» (це не відповідь не Ваше запитання, просто пояснюю «сам до себе»)." CreationDate="2018-03-13T22:38:53.473" UserId="4" />
  <row Id="5926" PostId="3303" Score="2" Text="Колись давно у війську нам готували кашу з м'ясом, і зі зрозумілих причин ми називали її кашею з привітом від м'яса. Здається, що суть та сама. Це теж не відповідь." CreationDate="2018-03-14T20:42:32.167" UserId="55" />
  <row Id="5998" PostId="3304" Score="0" Text="можна не тільки приймати відповіді, а й голосувати стрілочкою вгору, якщо вони вам подобаються. так користувач отримає ще більше рейтинґу і ще більше захоче відповідати на питання далі." CreationDate="2018-03-17T15:16:38.493" UserId="240" />
  <row Id="5922" PostId="3307" Score="1" Text="А Ірина Фаріон посилається на поважні джерела? Бо якщо ні, то мінусів би нахапалася на нашому сайті. :-) А якщо серйозно, то сам термін *нормативність* — це термін, який вимагає цілком наукового обґрунтування. На жаль, у наведеній статті містяться посилання на кшталт [4, с.123], але нема покажчика літератури." CreationDate="2018-03-14T11:07:36.353" UserId="8" />
  <row Id="5923" PostId="3307" Score="1" Text="От власне! У зв’язку з тим, що посилань на джерела я не знайшла, аби переконатися, тому і запитую тут, чи десь справді такі варіанти зафіксовані. Якщо так, то де саме? Маю ще монографію її у паперовому вигляді, але видання друге, доповнене, там теж нема посилань, лише підтема &quot;1.4.9. Наголошення власних імен&quot; і подана та інформація, яку скопіювала сюди." CreationDate="2018-03-14T11:14:23.510" UserId="1481" />
  <row Id="5930" PostId="3307" Score="1" Text="Є байка про шановного академіка Л.А.Булаховського. На  одній із конференцій він , обгрунтовуючи лінгвістичні достідження, наводив якісь недоладні приклади. Один із присутніх заперечив: &quot;Л.А., але так ніхто не говорить&quot; - &quot;Значить усі говорять неправильно&quot;. Це той самий випадок..." CreationDate="2018-03-15T07:30:52.610" UserId="1451" />
  <row Id="5932" PostId="3307" Score="1" Text="Можливо і так... :-) Тоді, мабуть, це лиш науковий погляд п. Ірини і можна наголошувати і так, і так." CreationDate="2018-03-15T09:23:11.960" UserId="1481" />
  <row Id="7948" PostId="3310" Score="2" Text="В живій мові, на півдні Чернігівської області ще й до &quot;Драстуйте&quot; редукується. Вживається дуже часто. Навскид - не менш 70% привітань" CreationDate="2018-11-07T00:03:53.613" UserId="129" />
  <row Id="8167" PostId="3310" Score="1" Text="Який логічний зміст слова &quot;Здрастуйте&quot;? Вживання даного слова в часи сильного впливу Російської імперії на Україну для мене не показник. Необхідно копати глибше, шукати докази використання слова за часів козацтва." CreationDate="2018-12-18T08:58:22.227" UserId="1843" />
  <row Id="10233" PostId="3310" Score="0" Text="@SergeySerjio необхідно кому?" CreationDate="2020-03-06T13:13:33.190" UserId="240" />
  <row Id="6045" PostId="3312" Score="0" Text="Якщо ж Вас влаштовують мої відповіді і Ви їх приймаєте, ставте, будь ласка, прапорець &quot;✔&quot;. Таким чином збільшується рейтинг. Дякую за розуміння!" CreationDate="2018-03-20T23:02:58.070" UserId="1481" />
  <row Id="5933" PostId="3313" Score="0" Text="Я щось не зовсім думаю, що тут все так просто. А хіба не можна сказати, що &quot;голубі зуби Настки&quot; = ду-у-же сміється, надзвичайна радість. Адже десь я читала швидше, але не можу знайти тепер це джерело, що, наприклад, небо таке біле-біле, що аж голубе, тобто автор акцентує на самій ознаці, тому значення у цьому випадку слід сприймати, як &quot;надзвичайна білість&quot;. Ще, до речі в Тютюнника є схожий вислів, але тут, мабуть трішки інший зміст закладено: Біле, аж синє, тіло його запалилося на сонці, почервоніло на спині та шиї (&quot;Вир&quot;)" CreationDate="2018-03-15T09:44:52.420" UserId="1481" />
  <row Id="5935" PostId="3313" Score="0" Text="@ОксанкаСтрус тричі згадується смородина далі по тексту (дуже явно виходить), тому я оки залишусь при цій думці. Але якщо знайдеться інше пояснення, то було б цікаво." CreationDate="2018-03-15T10:05:01.357" UserId="9" />
  <row Id="5938" PostId="3313" Score="0" Text="дякую, з такихнюансів інколи виходять справжні шедеври)" CreationDate="2018-03-15T11:50:17.253" UserId="1481" />
  <row Id="5965" PostId="3315" Score="0" Text="Додав трошки тексту і «картинку для привернення уваги», але якщо це не те, що малося на увазі, то я приберу." CreationDate="2018-03-15T19:43:05.890" UserId="8" />
  <row Id="5966" PostId="3315" Score="0" Text="@bytebuster, з одного боку — завдяки картинці стало зрозуміло про що мова, тож дуже добре. З іншого — основна дилема: як називати тверде масло ші (маслом чи олією), а з Вашим зображенням увага відразу фокусується на рідких варіантах, а тверді випадають із поля зору. Тож не знаю, як краще." CreationDate="2018-03-15T19:49:53.093" UserId="4" />
  <row Id="5967" PostId="3315" Score="0" Text="@Sasha, саме це я і мав на увазі. І на додачу, англійська версія, яка суперечить висновкам у відповіді, тому я подумав, що її краще додати до запитання. І теж не упевнений, що правильно зробив." CreationDate="2018-03-15T19:53:07.233" UserId="8" />
  <row Id="5970" PostId="3315" Score="0" Text="@bytebuster, я б або додав поруч дві картинки (рідкої і твердої), необов'язково тверду з українським підписом (наприклад: [1](//www.amazon.com/Certified-Unrefined-Protective-Moisturizer-Body/dp/B00GMRJWPY) або [2](//www.minebotanicals.com/shea-butter-essential-oil)) — і ще рядок тексту «буває рідка й тверда» — або прибрав обидві. Адже запитання не обмежується рідким  агрегатним станом." CreationDate="2018-03-15T20:03:23.550" UserId="4" />
  <row Id="5954" PostId="3318" Score="0" Text="То не стаття, то форум. Повідомлення, на яке Ви натрапили, починається зі слів «Найголовніші правила українського правопису 5(12).07.1919». Увага: **1919**! Тобто це один із історичних укр. правописів (що застосовували чи принаймні збирались) на початку XX століття. Не відповідає нормам сучасного правопису. (Сторінка називається «Новий український правопис», тому що це початкова тема обговорення (правопис 2003 року, станом на 2003 рік він був «новим»), але, як завжди, почали про одне, закінчили про інше (Ви дали посилання на 6-ту сторінку обговорення, а не на 1-шу).)" CreationDate="2018-03-15T15:51:43.913" UserId="4" />
  <row Id="5955" PostId="3318" Score="1" Text="Чинний правопис 2015: http://litopys.org.ua/pravopys/pravopys2015.htm (а ще скоро має вийти правопис 2018)." CreationDate="2018-03-15T15:52:36.757" UserId="4" />
  <row Id="5976" PostId="3318" Score="1" Text="Дуже дякую за посилання. Так я бачила що то форум, і що обговорення дуже давнє, мене збентежило і заплутало те, що коли я у пошуку вбила написання цих слів то чомусь випала саме ця сторінка... Тобто свіжої інформації я не побачила! Тепер завдяки посиланню на чинний правопис я знайду відповідь! Дякую!" CreationDate="2018-03-15T21:43:09.957" UserId="1483" />
  <row Id="5993" PostId="3318" Score="0" Text="Зазначу, що _в_ ўважалася суто твердим звуком, тому в давнину могли не писати протинку. Так само було і з словом, наприклад, _мяч_, де _м_ — теж суто твердиь звук. Залишилосӓ тїльки дати поўноцінну відповідь з ѕерелами." CreationDate="2018-03-16T22:12:46.927" UserId="585" />
  <row Id="5983" PostId="3319" Score="2" Text="Я відмінюю &quot;кіно&quot;, &quot;метро&quot;, &quot;Еко&quot;, &quot;Умберто&quot;, &quot;Шевченко&quot; тощо. Це природно для нашої мови. Інші українці, чия рідна мова не зіпсована сталінськими філологами, теж відмінюють такі слова. До речі, старий, не сталінський правопис задокументовує цю нашу питому рису." CreationDate="2018-03-16T13:05:45.420" UserId="1478" />
  <row Id="10621" PostId="3319" Score="0" Text="Дивно, я вчилася з 1981 року (російська школа з вивченням української мови), мама з 1955 року (українська школа). І нас, і її вчили, що &quot;пальто, кіно, метро&quot; відмінюється: &quot;у пальті&quot;, &quot;у метрі&quot;." CreationDate="2020-06-05T10:07:36.767" UserId="2711" />
  <row Id="5969" PostId="3321" Score="0" Text="Related https://ukrainian.stackexchange.com/q/3315/" CreationDate="2018-03-15T19:56:21.820" UserId="8" />
  <row Id="5971" PostId="3321" Score="0" Text="@bytebuster, я, власне, тому́ й поставив це питання, що в то́му спочатку було написано «ши»." CreationDate="2018-03-15T20:09:19.883" UserId="4" />
  <row Id="5981" PostId="3321" Score="1" Text="@Follower, та я й не кажу, що написано, що duplicated. Bytebuster повідомив, що є схожий, а я повідомив, що не просто схожий, а навіть першопричина." CreationDate="2018-03-16T03:22:59.807" UserId="4" />
  <row Id="11208" PostId="3321" Score="1" Text="А чому карІте, а не карИте? Хіба тут не застосовується правило дев'ятки у словах іншомовного походження?" CreationDate="2021-03-04T15:53:12.833" UserId="3337" />
  <row Id="11209" PostId="3321" Score="0" Text="@ЮлияПлахотная, чесно кажучи, не знаю, як правильно: каріте чи карите. За [правописом](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90p5v1), здається, мало б бути карите, але в [книжках](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac11&amp;queryselector=lemmarow&amp;lemma=каріте) принаймні з 1958 року пишуть каріте (можливо, маючи на це якісь причини). Те, що вище, — це радше запитання, а не тверждення (я хотів з'ясувати про ши/ші, зацитувавши при цьому інші назви з [вікіпедії](https://uk.wikipedia.org/w/index.php?oldid=30796799))." CreationDate="2021-03-04T19:10:19.470" UserId="4" />
  <row Id="5968" PostId="3323" Score="0" Text="Сторінка за посиланням не містить заявленої інформації. Будь ласка, поправте посилання, щоб воно вказувало не на home page сайту, а безпосередньо на потрібну статтю" CreationDate="2018-03-15T19:54:56.073" UserId="8" />
  <row Id="5975" PostId="3323" Score="3" Text="Вже  виправила посилання." CreationDate="2018-03-15T21:21:53.660" UserId="1481" />
  <row Id="5977" PostId="3323" Score="3" Text="А я додав уточнення «наступне слово», якщо я правильно зрозумів ідею вашої відповіді." CreationDate="2018-03-15T22:00:07.270" UserId="8" />
  <row Id="5978" PostId="3323" Score="0" Text="так, саме так! Дякую!" CreationDate="2018-03-15T22:20:49.763" UserId="1481" />
  <row Id="5959" PostId="3325" Score="3" Text="З одного боку, це цікаво, адже Ірина Фаріон (незалежно від нашого ставлення до її поглядів) — доктор філологічних наук. Але з іншого, було б краще, якби Ви навели посилання на якісь загальнодоступні джерела, де видно, що вона це стверджує, адже, при всій повазі до Вас, те, що Ви кажете, неможливо перевірити. Тим більше, що невідомо, в якому контексті вона це казала: одне діло — коли люди спілкуються і висловлюють неперевірені думки (від яких можуть потім відмовитися або які можуть узагалі забути), а інше — коли люди свідомо виступають чи публікуються." CreationDate="2018-03-15T18:17:56.793" UserId="4" />
  <row Id="5960" PostId="3327" Score="2" Text="Про наглу кров мені від початку якраз найменше було зрозуміло. Типу, походить від побажання хвороби/поранення (щось на зразок «бодай би тебе кров залила [твоя]»)?" CreationDate="2018-03-15T18:30:05.127" UserId="4" />
  <row Id="5961" PostId="3327" Score="0" Text="@Sasha - Так. А хіба ще якось можна зрозуміти?" CreationDate="2018-03-15T18:38:04.770" UserId="66" />
  <row Id="5962" PostId="3327" Score="1" Text="Ну, до Вашої відповіді я взагалі не знав, як це розуміти (і чекав відповіді перш за все саме на цю половину питання); але Ваша відповідь якось підштовхнула мою думку у правильному напрямку." CreationDate="2018-03-15T18:41:36.600" UserId="4" />
  <row Id="5973" PostId="3331" Score="0" Text="Поправив форматування. Зазирніть, будь ласка, всередину, щоб побачити, як робити посилання. Якщо щось не так, то завжди можна поправити, натиснувши [edit]." CreationDate="2018-03-15T20:31:03.400" UserId="8" />
  <row Id="6007" PostId="3331" Score="0" Text="Питання з розділу &quot;Coworker or cojobber?&quot;. Робота та праця дещо різні речі, звідци й різниця між співробітничати чи співпрацювати. Особисто я вважаю співпрацювати - єдиний правильний варіянт, бо воно окреслює акт, процес виконання праці cпільно, а не спільну роботу." CreationDate="2018-03-18T16:19:28.230" UserId="35" />
  <row Id="5984" PostId="3337" Score="0" Text="А що означає взагалі «луковичні»/«цибулинні»? Це назва підродини/родини, чи це форма плоду чи що?" CreationDate="2018-03-16T16:06:11.997" UserId="4" />
  <row Id="5985" PostId="3337" Score="0" Text="(Для підродини Allioideae (a.k.a. Alliaceae) Вікіпедія застосовує назву «[цибулеві](//uk.wikipedia.org/wiki/Цибулеві)» — але наскільки вона правильна — я не знаю.)" CreationDate="2018-03-16T16:07:58.537" UserId="4" />
  <row Id="5986" PostId="3337" Score="0" Text="З сучасного «Словника української мови» 2010-х років вилучили слова «[луковиця](http://sum.in.ua/s/lukovycja)» і «[луковичний](http://sum.in.ua/s/lukovychnyj)» — мабуть недарма (хоча орфографічні словники часто все ще за інерцією їх містять)." CreationDate="2018-03-16T16:11:43.397" UserId="4" />
  <row Id="5988" PostId="3337" Score="0" Text="«Словники України on-line» містять такі _прикметники на цибул-_: цибуле́вий, цибули́нний, цибулиноподі́бний, цибули́стий, цибулі́вський, цибу́льківський, цибу́лькуватий, цибу́льний, цибу́льницький, цибулюва́тий, цибу́ляний, цибуля́стий, цибу́лячий — і ще _множинний іменник_ цибули́нові, — яке з них правильне, я не знаю." CreationDate="2018-03-16T16:17:56.567" UserId="4" />
  <row Id="5995" PostId="3337" Score="0" Text="@Sasha В даному випадку &quot;луковичні&quot;/&quot;цибулинні&quot; мається на увазі рослини (квіти) з видозміненим пагоном (&quot;цибулина&quot;/&quot;луковиця&quot;). Питання стосується рослин, які розмножуються вегатативно (&quot;цибулиною&quot;/&quot;луковицею&quot;) &quot;висадити весняні першоцвіти, з квітня місяця - тюльпани, крокуси, гіацинти, нарциси &quot;." CreationDate="2018-03-17T07:17:06.277" UserId="1467" />
  <row Id="5996" PostId="3337" Score="0" Text="Тоді напевно «цибулина» ([Вікіпедія 1](//uk.wikipedia.org/wiki/Пагін#Цибулина), [Вікіпедія 2](//uk.wikipedia.org/wiki/Цибулина), [підручник 6 класу](http://www.yaklas.com.ua/p/biologiya/6/organi-kv-tkovikh-roslin-16041/pag-n-steblo-listki-brunki-16044/re-5b1d88d4-edcd-4df5-8d3d-e53786a987ea)). Вибачте, що не пишу повноцінну відповідь — нема часу. Який прикметник вжити — не знаю, але теж схиляюся до «цибулинних»." CreationDate="2018-03-17T09:16:39.813" UserId="4" />
  <row Id="6738" PostId="3337" Score="1" Text="@Sasha, можу оформити ваші коментарі як community-wiki, якщо ви не проти, маю трохи часу." CreationDate="2018-04-15T16:27:02.080" UserId="390" />
  <row Id="6740" PostId="3337" Score="0" Text="@s0nata, якщо у Вас є бажання — звісно, я лише «за»!" CreationDate="2018-04-15T16:30:59.693" UserId="4" />
  <row Id="5999" PostId="3350" Score="0" Text="можна не тільки приймати відповіді, а й голосувати стрілочкою вгору, якщо вони вам подобаються. так користувач отримає ще більше рейтинґу і ще більше захоче відповідати на питання далі." CreationDate="2018-03-17T15:18:30.557" UserId="240" />
  <row Id="6003" PostId="3359" Score="0" Text="http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15171&amp;page=498&#xA;СУМ-20 з вами не погоджується і має таке значення слова &quot;власник&quot;: // Хазяїн когось (перев. людей, тварин)." CreationDate="2018-03-18T11:26:24.230" UserId="240" />
  <row Id="6004" PostId="3359" Score="0" Text="та й СУМ-11 з вами не погоджується, бо то слово має не єдине, значення, а цілих три, і якщо марксистсько-леніністським можна знехтувати, то оцим - ні: //  Особа, якій властиве щось." CreationDate="2018-03-18T11:29:04.110" UserId="240" />
  <row Id="6008" PostId="3359" Score="0" Text="@P.Vovk, цікаво. Ви можете написати іншу відповідь, яка робить протилежні висновки." CreationDate="2018-03-18T16:42:14.830" UserId="8" />
  <row Id="6009" PostId="3359" Score="0" Text="я думав, ви свою виправите або доповните. наївно, виходить, думав. ладно, як буде час, може, напишу й свою." CreationDate="2018-03-18T17:00:25.393" UserId="240" />
  <row Id="6010" PostId="3359" Score="0" Text="але якщо доповните, то поставлю стрілочку вгору замість стрілочки донизу!" CreationDate="2018-03-18T17:01:50.427" UserId="240" />
  <row Id="12686" PostId="3360" Score="1" Text="я скажу особисто (родина зі Львова, а жили в діаспорі від 40-х років) що слово «нині» мені значить «сьогодні». Я ще ніколи не чув ужиток як еквівалент «у наш час», тобто було дуже цікаво прочитати — дякую!" CreationDate="2023-03-13T04:00:42.567" UserId="5383" />
  <row Id="12688" PostId="3360" Score="1" Text="@mancestr, дякую! Тепер я певен, що мені варто уточнити чи переписати відповідь. Бо в чинному формулюванні виходить, що я якось надто категорично висловлююся проти значення «сьогодні» чи принаймні надто сильно в ньому сумнівався. (Хоча підстав для цього нема, навіть словники його наводять.) Спробую незабаром…" CreationDate="2023-03-13T21:19:02.087" UserId="4" />
  <row Id="6017" PostId="3363" Score="1" Text="Я сам з російськомовного регіону, від людей, які розмовляють українською з народження я чув здебільшого дурник. Також вживають соска, але гадаю, що це суржик." CreationDate="2018-03-19T10:23:35.573" UserId="9" />
  <row Id="10446" PostId="3363" Score="0" Text="Обговорення цієї ж картинки: [на сторінці Yuliia Serhiienko](https://www.facebook.com/photo.php?fbid=162584635282857&amp;set=a.120402792834375) (див. також поширення), [у групі «УКРАЇНСЬКА МОВА ДЛЯ ВСІХ»](https://www.facebook.com/groups/367613903441695/permalink/1522596357943438/), [у групі «Україномовні Мами»](https://www.facebook.com/groups/318381818513962/permalink/1134284343590368/)." CreationDate="2020-04-20T19:31:42.050" UserId="4" />
  <row Id="6013" PostId="3366" Score="2" Text="У яких статтях ви знайшли через дефіс? У яких словниках шукали? Логічно, наприклад, припустити, що у Грінченка (1907) цього слова нема. :-)" CreationDate="2018-03-18T21:46:53.123" UserId="8" />
  <row Id="6016" PostId="3366" Score="0" Text="@bytebuster, підтримую запитання bytebuster. Варто зазначати приклади місць, у яких Ви бачити разом і дефісно, у самому тексті запитання (і в яких сучасних словниках Ви шукали або що Ви не знаєте, де знайти сучасні словники)." CreationDate="2018-03-19T09:39:37.407" UserId="4" />
  <row Id="6015" PostId="3369" Score="0" Text="Це доволі цікава інформація, таке слово ніколи мені не траплялося! Дякую!" CreationDate="2018-03-19T09:35:51.157" UserId="1481" />
  <row Id="6033" PostId="3379" Score="0" Text="Мені здається, що «світний короб» або «світна коробка» — найкраще, що можна придумати (всі [варіанти на SlovoTvir](//slovotvir.org.ua/words/laitboks), на мій погляд, являють собою повну маячню). Але от чи доречно використовувати це замість уже [більш-менш відомого «лайтбокс»](//www.google.com/search?lr=lang_uk&amp;tbo=p&amp;tbm=bks&amp;q=лайтбокс) — не знаю. Хоча [«світний короб» теж хтось вживає](//www.olx.ua/uk/obyavlenie/svtniy-korob-vivska-b-v-dlya-reklami-magazinu-abo-nshogo-IDxxoWk.html)." CreationDate="2018-03-20T09:53:29.230" UserId="4" />
  <row Id="6028" PostId="3380" Score="0" Text="Не слід будувати свою відповідь лише на slovnyk.ua. Річ у тім, що slovnyk.ua, незважаючи на його зручність, не лише не має жодного стосунку до НАНУ, а взагалі не зазначає ніякої інформації про власний колектив авторів/редакторів (я маю на увазі орфографічну частину slovnyk.ua (тлумачну він бере із СУМ-11)). Тобто, хоч slovnyk.ua часто містить корисну інформацію, але довіряти йому можна лише якщо ця інформація дублюється в інших словниках (за які хоч хтось відповідає)." CreationDate="2018-03-20T09:21:11.660" UserId="4" />
  <row Id="6029" PostId="3380" Score="0" Text="«Тлумачний словник в статті слова кошт…» — варто зазначати який саме тлумачний словник. Бо є СУМ-11 ([тут](http://sum.in.ua), [тут](http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh) і також у slovnyk.net), є СУМ-20 ([тут](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index)), є ВЕССУМ (перший розділ [тут](//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/а), [тут](http://slovopedia.org.ua/93/53392-0.html) і [тут](//ukrainian_explanatory.academic.ru/)) і, мабуть, інші (хоч більшість базується на СУМ-11, але у певних тлумаченнях є різниця)." CreationDate="2018-03-20T09:21:31.927" UserId="4" />
  <row Id="6030" PostId="3380" Score="0" Text="Щодо орфографічних словників, яким можна довіряти… Я знаю [«Словники України on-line»](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) — він дуже незручний, трішки застарілий і містить помилки — але це все-таки УМІФ НАНУ. Але, власне, будь-які електронні чи паперові словники, де зазначені колектив авторів / редакційна колегія (а не словник на example.com від самого example.com)." CreationDate="2018-03-20T09:25:42.867" UserId="4" />
  <row Id="6032" PostId="3380" Score="1" Text="@Sasha, дякую за зауваження. Замінила посилання. На жаль, я за межами України, доступу до паперових словників не маю." CreationDate="2018-03-20T09:47:41.953" UserId="1451" />
  <row Id="6031" PostId="3381" Score="2" Text="«Словник української мови» 2010-х років уже не подає біля «зварювальник» слова помітки «рідко». Отже вважаймо, що «зварник»=«зварювальник» (хоч у [переліку професій](//uk.wikipedia.org/wiki/Список_професій) лише «зварник»). Щодо «зварювач», то він має ще одне значення (причому без помітки «рідко») — «пристрій для зварювання»." CreationDate="2018-03-20T09:37:02.550" UserId="4" />
  <row Id="6036" PostId="3382" Score="1" Text="Мабуть, вони мали на увазі щось на зразок «насолоджуємося весною». Хоча саме такого значення в словниках нема, але є «проводити [десь] весну», як [Oksana Çeliker зазначила у відповіді](//ukrainian.stackexchange.com/a/3383), а сам контекст передбачає приємні емоції." CreationDate="2018-03-20T12:47:55.427" UserId="4" />
  <row Id="12495" PostId="3386" Score="0" Text="Стосовно дослівного перекладу, хочу зауважити! Halloween, англ. вимова: [ˌhæl.əʊˈiːn]; скорочено від «All Hallows' evening» — «Вечір усіх святих». А «День Усіх Святих» то є All Hallows' Day, що на наступний день, 1-го листопада, - святкуєтся Римо-Католицькою церквою. Але саме &quot;свято&quot; Геловіну (чи як його там) прямого відношення до Дня чи Вечіра не має. Тому, як окрема власна назва, вона не повина перекладатися українською дослівно." CreationDate="2022-10-30T16:12:55.630" UserId="4867" />
  <row Id="6037" PostId="3387" Score="0" Text="[Дехто](http://onlinecorrector.com.ua/суперечити-суперечність/) вважає, що «протирічити» краще замінити на «суперечити». Хоча наскільки «протирічити» справді виходить за межі норми я не досліджував." CreationDate="2018-03-20T14:21:46.470" UserId="4" />
  <row Id="6039" PostId="3387" Score="1" Text="@Saha, дякую, дійсно, слова протирічити навіть немає в жодному словнику" CreationDate="2018-03-20T15:16:38.260" UserId="1451" />
  <row Id="6043" PostId="3390" Score="1" Text="подивіться, будь ласка, як я відредаґував питання. виглядає краще? якщо так, то, будьте ласкаві, наступного разу робіть свої пости більш читабельними." CreationDate="2018-03-20T20:25:55.743" UserId="240" />
  <row Id="6484" PostId="3393" Score="2" Text="Ще можна спробувати варіант &quot;е-пошта&quot;." CreationDate="2018-03-22T14:49:45.010" UserId="1213" />
  <row Id="10314" PostId="3393" Score="1" Text="Зауважу, що знак тильди («~») у словнику зазвичай заміняє слово, якого стосується словникова стаття. Тобто «електро́нна адре́са» — це переклад для «e(-)mail **box**» (оскільки «e(-)mail ~» було написано всередині словникової статті про «box»), а «бокс [скри́нька] електро́нної по́шти» — це переклад для «email **address**» (оскільки «email ~» було написано всередині словникової статті про «address»). Я додам пропущені слова, щоб вони не випадали з контексту, якщо Ви не проти." CreationDate="2020-03-30T20:16:03.370" UserId="4" />
  <row Id="6041" PostId="3395" Score="0" Text="а чому ви так вважаєте? ви десь перевіряли відмінювання цього слова?" CreationDate="2018-03-20T20:21:19.643" UserId="240" />
  <row Id="6042" PostId="3395" Score="0" Text="на цьому сайті заохочується мінімальна самостійна робота. є правопис, наприклад, де можна подивитися правила відмінювання. поки що ставлю мінус. покажете мінімальне дослідження - поставлю плюс, і спільнота постарається відповісти." CreationDate="2018-03-20T20:22:49.713" UserId="240" />
  <row Id="6047" PostId="3395" Score="0" Text="Я трошки розбив на параграфи, щоб було більш читабельно. Перегляньте, будь ласка, там якась нелогічність у третьому параграфі. Ви посилаєтеся на правопис (я додав лінк), який стверджує, що **не** відмінюєтсья. А у наступному реченні пишете «отже, **повинно** відмінюватися». Думаю, там варто відредагувати [edit] і поправити. А то виходить, що запитання суперечить саме собі." CreationDate="2018-03-21T00:53:58.023" UserId="8" />
  <row Id="6049" PostId="3395" Score="1" Text="@bytebuster, правопис каже, що не відміюнюються іменники на _-а_ з попереднім **голосним**. Вікторія припускає, що оскільки попередній — приголосний (_-б-_) і інші критерії з того пункту теж не підходять, то має відмінюватися." CreationDate="2018-03-21T05:10:58.633" UserId="4" />
  <row Id="6050" PostId="3395" Score="1" Text="Чому часто не відміюють — очевидно, бо в російській мові [«жожоба» невідмінюване](http://gramota.ru/slovari/dic/?lop=x&amp;word=жожоба). (Що однак не означає, що в українській мові має автоматично відмінюватися. Залежить від того, як сприймати це слово — якщо іменник жіночого, то радше відмінюється, а якщо середнього, то радше ні — аналогічно до [бакара](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=1363&amp;page=62), [бра](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=5318&amp;page=199) тощо.)" CreationDate="2018-03-21T05:30:47.573" UserId="4" />
  <row Id="6053" PostId="3396" Score="0" Text="Я знаю, що фемінітиви використовують. Але запитання про їх доцільність в наукових роботах! Питання це гостро стоїть перед написанням курсової роботи, адже різні науковці дотримуються різної думки." CreationDate="2018-03-21T06:57:42.473" UserId="1501" />
  <row Id="6065" PostId="3396" Score="0" Text="Оскільки фемінітиви в українській мові переважають у розмовному стилі, публіцистичному та художньому, натомість не притаманні офіційно-діловому та науковому, то  їх використовувати НЕ рекомендавано, адже слід дотримуватися ЧИННОЇ норми (!) в науковому та офіційно-діловому стилях мови. Отже, у курсових роботах НЕ варто використовувати фемінітивів." CreationDate="2018-03-21T08:57:37.843" UserId="1481" />
  <row Id="6046" PostId="3397" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості вимагають, щоб запитання містило контекст. Окрім того, запитання, які не демонструють спроби автора самостійно відповісти на запитання, не заохочують інших до того, щоб надавати відповіді.&#xA;Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/).&#xA;Ви завжди можете виправити запитання, для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-03-21T00:24:14.637" UserId="8" />
  <row Id="6051" PostId="3397" Score="1" Text="В питанні є контекст і воно відповідає правилам." CreationDate="2018-03-21T06:08:15.457" UserId="1501" />
  <row Id="6062" PostId="3397" Score="0" Text="Якщо ж Вас влаштовують відповіді і Ви їх приймаєте, ставте, будь ласка, прапорець &quot;✔&quot;. Таким чином збільшується рейтинг. Дякую за розуміння!" CreationDate="2018-03-21T08:51:46.980" UserId="1481" />
  <row Id="6048" PostId="3399" Score="0" Text="А якого результату ви очікували від останньої дії? Навіщо це слово взагалі після усього перекладати іншою мовою? З якою метою?" CreationDate="2018-03-21T01:05:34.970" UserId="8" />
  <row Id="6054" PostId="3404" Score="0" Text="Може якраз і варто обмежувати? Перше значення залишити для чинник, а фактор вживати лише в 2, 3, 4? Це лише моя особиста думка, я не претендую на якусь об'єктивність." CreationDate="2018-03-21T07:14:35.897" UserId="9" />
  <row Id="6055" PostId="3404" Score="0" Text="@Yola мені краще відредаґувати відповідь? А саме: &quot;Краще вживати слово &quot;чинник&quot; в значені умова, причин процесу, слово &quot;фактор&quot; має більш широке значення, тому його краще використовувати в 2,3,4 варіантах. &quot;" CreationDate="2018-03-21T07:21:44.757" UserId="1467" />
  <row Id="6056" PostId="3404" Score="0" Text="Я б відредагував, але це залежить від вашої особистої думки. Якщо таким чином розділяти значення між словами, то легше стає розуміти мову. Я цей підхід вперше зустрів у Антоненко-Давидовича і він мені дуже подобається." CreationDate="2018-03-21T07:32:08.650" UserId="9" />
  <row Id="6057" PostId="3404" Score="0" Text="@Yola дякую за пораду. Саме так і відредаґую відповідь." CreationDate="2018-03-21T07:34:13.913" UserId="1467" />
  <row Id="6736" PostId="3408" Score="2" Text="На жаль, я поки погано уявляю, де шукати відповідь, але для мене це запитання - про різницю речень &quot;володіти чимось *в ідеалі*&quot; та &quot;володіти чимось *ідеально*&quot;. Перший варіант звучить ніби про бажану характеристику, а другий - про рівень володіння вже наявного. Хоча ці мої міркування трохи перегукуються із наведеними вами прикладами, це все ж суб'єктивна думка." CreationDate="2018-04-15T16:18:28.823" UserId="390" />
  <row Id="6067" PostId="3411" Score="1" Text="якщо вам підходить відповідь, можете &quot;прийняти&quot; її - клавіша під стрілочками голосування за чи проти відповіді на питання. до того ж, я зараз вам відредаґую питання, а ви подивіться, як це робиться. вітаю на сайті, сподіваюсь, вам тут буде затишно." CreationDate="2018-03-21T09:34:44.470" UserId="240" />
  <row Id="6068" PostId="3413" Score="0" Text="за вашим посиланням не знайшов твердження, що *рукоборство* замінило *армреслінг*." CreationDate="2018-03-21T09:59:09.157" UserId="9" />
  <row Id="6069" PostId="3413" Score="0" Text="Друге посилання стверджує, що *«Приблизна кількість результатів: 57 000»*, і хтось може мати сумніви щодо того, що авторка у них усіх шукала і не знайшла. Мій мінус — саме за misleading statement. Ще поправив запрошення до субʼєктивних відповідей. І ще зауваження. Сайт ukrainskamova.com, який називає себе «офіційний сайт (?) української мови», зареєстрований на Росії, сервера знаходяться там же. Тому ним треба послуговуватися обережно. Якщо взагалі." CreationDate="2018-03-21T10:41:08.813" UserId="8" />
  <row Id="6070" PostId="3413" Score="0" Text="Перепрошую, але, як я зазначав уже [тут](//ukrainian.stackexchange.com/a/3376), так званий «Офіційний сайт Української мови» (ukrainskamova.com) не є ані офіційним, ані авторитетним. Це просто звичайний сайт, що обрав собі гучну назву. Авторитетними можна вважати сайти, за якими стоять представники НАНУ, відомі інститути або відомі мовознавці (а цей сайті навіть не оголошує своїх авторів чи приналежність). Що не виключає того, що на ньому може траплятися корисна інформація (але довіряти йому на 100% чи дозволяти дурити себе маркетинговими фокусами не варто)." CreationDate="2018-03-21T10:49:29.703" UserId="4" />
  <row Id="6072" PostId="3414" Score="0" Text="В наведеному Вами академічному «Словнику української мови» слово «наступаючий» якраз має **саме потрібне** значенння. «Наступаючий — дієпр. акт. теп. ч. до наступати 2, 3, 5»; «наступати — 5. Те саме, що наставати 1, 2. Надворі, бач, Наступає свято... (Тарас Шевченко, II, 1963, 184); Тихо в полі, гай темніє, Наступає літній вечір (Леся Українка, IV, 1954, 111); Весна наступала швидко, нестримно, навально (Василь Козаченко, Сальвія, 1959, 199)». Інша справа, що [дієпр. є, але занадто їх використовувати нетипово](//www.facebook.com/groups/367613903441695/permalink/905924202943993/)." CreationDate="2018-03-21T12:13:35.280" UserId="4" />
  <row Id="8216" PostId="3414" Score="0" Text="Друзі, ми маємо велику проблему низької активності. Наприклад, це запитання має **10,000 переглядів** і лише один upvote (мій). Прохання активніше брати участь у голосуванні. Подробиці [тут](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/17/8)." CreationDate="2019-01-05T02:21:21.147" UserId="8" />
  <row Id="10025" PostId="3415" Score="0" Text="Вкажіть, буль ласка, як правильно називати дружину православного священика? Бо в нас, на Франківщині, слова &quot;матушка&quot;, &quot;попадя&quot; вживають тільки до дружини священника російського підпорядкування." CreationDate="2020-01-15T13:27:14.347" UserId="2482" />
  <row Id="6073" PostId="3419" Score="1" Text="Додам, що «їмость» у СУМ-20 має помітку «зах» (можливо, «західноукраїнське», хоча я не знаю точно, як у них «зах» розшифровується)." CreationDate="2018-03-21T12:35:36.200" UserId="4" />
  <row Id="6077" PostId="3420" Score="1" Text="А що кажуть словники? Ви десь шукали? Ми заохочуємо наших користувачів демонструвати спробу самостійно відповідати на запитання. Це додає контексту, робить запитання цікавішими і стимулює інших до відповідей." CreationDate="2018-03-21T13:14:31.927" UserId="8" />
  <row Id="6098" PostId="3420" Score="1" Text="В усіх онлайн агло-українських словниках слово перекладалося як &quot;технік&quot;. Проблема в тому, що в академічному українському тлумачному словнику визначення цього слова не підходить по значеню, адже означає людину яка професійно займається ремонтом або розробкою технічних засобів, чи є студентом навчального закладу технічного спрямування. В російкому ж варіанті &quot;технарь&quot; має значення &quot;человек, который знает и любит технику&quot;. Отже, чи є в українській мові слово, яке б означало &quot;людина, яка б цікавилась технікою&quot;?" CreationDate="2018-03-21T18:03:08.650" UserId="1505" />
  <row Id="6109" PostId="3420" Score="1" Text="Чудово. Тоді, будь ласка, відредагуйте [edit] запитання, щоб усі оці пояснення стали частиною запитання, а не коментарем. А коментарі ми потім видалимо, коли вони стануть зайві." CreationDate="2018-03-22T00:01:18.497" UserId="8" />
  <row Id="6076" PostId="3421" Score="1" Text="Підступно користуючись посадовим становищем, зауважую, що мені здалося, що ви рідко голосуєте за запитання і відповіді.&#xA;Репутаційні бали — другий за важливістю наріжний камінь діяльності Stack Exchange (другий після якісних матеріалів).&#xA;Тому закликаю вас не нехтувати голосуванням. [**Голосуйте одразу та багато!**](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/17/)" CreationDate="2018-03-21T13:11:58.450" UserId="8" />
  <row Id="6080" PostId="3421" Score="0" Text="добре, частіше голосуватиму)" CreationDate="2018-03-21T13:24:19.720" UserId="1481" />
  <row Id="6083" PostId="3422" Score="0" Text="Цікаво, це збігається з думкою пр. Пономарева. Якби ви вчасно знайшли і додали цитату з цього блогу для пояснення чому саме так, то галочка була б ваша;)" CreationDate="2018-03-21T13:43:32.567" UserId="9" />
  <row Id="6888" PostId="3425" Score="0" Text="Було б добре пояснити означення „пілотний проєкт“ чи „pilot project“." CreationDate="2018-04-29T18:28:58.890" UserId="585" />
  <row Id="6111" PostId="3427" Score="0" Text="Стосовно запитань про джерела, тут така історія. (1) взагалі-то, на Stack Exchange не дуже заохочуються запитання, які запрошують до відповідей, які містять необмежений список чогось (бо такі відповіді схильні до того, щоб бути субʼєктивними, і серед кількох відповідей неможливо обрати «правильну»); (2) ми мали [дискусію](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/40/) на цю тему, наразі наш висновок — краще такі запитання тримати на [meta];" CreationDate="2018-03-22T00:22:07.253" UserId="8" />
  <row Id="6112" PostId="3427" Score="0" Text="(3) що ми, власне, і робимо: [за оцим тегом](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/tagged/resources) маємо кілька дописів, де зберігаються **списки джерел**; (4) [оця відповідь](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/130/8) має секцію, яка стосується наголосів, і в сусідніх відповідях ще трошки є." CreationDate="2018-03-22T00:23:39.557" UserId="8" />
  <row Id="6086" PostId="3428" Score="0" Text="Якщо ж Вас влаштовують відповіді і Ви їх приймаєте, ставте, будь ласка, прапорець &quot;✔&quot;. Таким чином збільшується рейтинг. Дякую за розуміння!" CreationDate="2018-03-21T14:38:36.560" UserId="1481" />
  <row Id="6087" PostId="3428" Score="0" Text="@ОксанкаСтрус ви можете зайти на сторінку користувача і прочитати коли він останній раз був на сайті. Зараз у AlinaRomanyuk написано *Last seen 48 mins ago*. Тобто вона ще не побачила відповіді;)" CreationDate="2018-03-21T14:44:28.260" UserId="9" />
  <row Id="6088" PostId="3430" Score="1" Text="«Те саме, що по-українському» — тут би дуже пасувала інформація про те, що значить «по-українському» (що це слово має відразу два значення: «як в українців, за звичаєм українців» і «українською мовою»)." CreationDate="2018-03-21T15:00:33.950" UserId="4" />
  <row Id="6092" PostId="3431" Score="0" Text="Чесно кажучи, я взагалі не зрозумів, про що це запитання. Ви запитуєте про «`-а` чи `-у`», або про використання лапок, або про стилістику і звички Франка? Намагайтеся точніше пропрацьовувати запитання, щоб заохотити інших відповідати на них." CreationDate="2018-03-21T15:45:12.103" UserId="8" />
  <row Id="6094" PostId="3431" Score="0" Text="Я хочу переписати сучасний текст так, як написав би Франко. Питаю, чи використовувати на кожне слово, яке різниця з правилами, лапки." CreationDate="2018-03-21T16:51:20.653" UserId="1504" />
  <row Id="6089" PostId="3435" Score="1" Text="Може і [приходити](http://sum.in.ua/s/prykhodyty) («прийшла»), і [прибувати](http://sum.in.ua/s/prybuvaty) («прибула»), і [надходити](http://sum.in.ua/s/nadkhodyty) («надійшла» (і навіть бувати доставленою чи доставлятися). Варто дивитися за дієсловами, а не лише за іменниками. А [тут](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) у багатьох слів можна подивитися синоніми." CreationDate="2018-03-21T15:11:42.593" UserId="4" />
  <row Id="6093" PostId="3436" Score="2" Text="Традиційно звичайні загальні слова можуть писатися з великої літери [на знак великої пошани чи особливої уваги](//r2u.org.ua/guides/synyavsky/ortoepia). Тож чинний правопис не вимагає писати з великої, але й не забороняє. (До речі, те, що Ви цитуєте — не «Правопис» 2015, а лише одна з його трактовок, у самому «Правописі» деталізація ще менша.)" CreationDate="2018-03-21T15:48:23.097" UserId="4" />
  <row Id="6113" PostId="3436" Score="1" Text="@Sasha, перевідкрив у сподіванні, що хтось дасть відповідь, яка б суттєво відрізнялася від [Велика чи мала літера: (Д/д)ень (С/с)вятого Валентина, (Д/д)ень усіх закоханих?](https://ukrainian.stackexchange.com/q/646/) та [Як правильно: День восьмого березня чи День Восьмого березня?](https://ukrainian.stackexchange.com/q/3188/)" CreationDate="2018-03-22T00:30:32.897" UserId="8" />
  <row Id="6100" PostId="3444" Score="1" Text="Вітаємо на Ukrainian Language.SE. Будь ласка, додайте до свого запитання, що ви шукали і яких висновків ви вже дійшли. Почитайте про наші [критерії](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/5/%D0%A5%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%88%D1%96-%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%96-%D1%85%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%88%D1%96-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%96-good-questions-and-good-answers), за якими ми оцінюємо хороші питання. Ви завжди можете виправити своє питання або відповідь за допомогою посилання edit." CreationDate="2018-03-21T18:18:01.513" UserId="240" />
  <row Id="6120" PostId="3444" Score="0" Text="Дякую. Дійшла до висновку, що правильно дощовитий день." CreationDate="2018-03-22T05:38:56.063" UserId="1507" />
  <row Id="6105" PostId="3446" Score="1" Text="але сум каже, що дощовитий - те саме, що дощовий." CreationDate="2018-03-21T19:21:08.220" UserId="240" />
  <row Id="6110" PostId="3448" Score="0" Text="за тегом [tag:дієприкметники] багато цікавого чтива на цю тему." CreationDate="2018-03-22T00:10:51.817" UserId="8" />
  <row Id="6099" PostId="3449" Score="2" Text="Вітаємо на Ukrainian Language.SE. Будь ласка, додайте до свого запитання що ви шукали і яких висновків ви вже дійшли. Почитайте про наші [критерії](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/5/%D0%A5%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%88%D1%96-%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%96-%D1%85%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%88%D1%96-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%96-good-questions-and-good-answers), за якими ми оцінюємо хороші питання. Ви завжди можете виправити своє питання або відповідь за допомогою посилання edit." CreationDate="2018-03-21T18:15:31.130" UserId="240" />
  <row Id="8763" PostId="3453" Score="1" Text="Зазначу, шчо СУМ вже маье тутешні слова на Н." CreationDate="2019-05-08T18:52:24.777" UserId="585" />
  <row Id="8764" PostId="3453" Score="0" Text="@stegetsj наче нічого не змінилось. До речі, якщо в якомусь питанні бачите від мене посилання на СУМ-11, а вже є схожа стаття на СУМ-20 - дозволяю заздалегідь змінювати посилання. І позначати мене." CreationDate="2019-05-08T19:36:04.103" UserId="240" />
  <row Id="6122" PostId="3457" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості вимагають, щоб запитання демонструвало спробу автора самостійно відповісти на запитання. Простий пошук за ключовим словом **«гривня гривна правопис»** дає тисячі результатів, більшість з яких — правильні. А якщо автор не докладає зусиль до того, щоб знайти відповідь, то які причини сподіватися, що якісь інші користувачі мають докладати цих зусиль." CreationDate="2018-03-22T07:25:32.557" UserId="8" />
  <row Id="6123" PostId="3457" Score="1" Text="Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/).&#xA;Ви завжди можете виправити запитання, для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-03-22T07:25:41.237" UserId="8" />
  <row Id="6124" PostId="3457" Score="0" Text="Дякую, зрозуміла, що, говорячи про гроші, правильно казати &quot;гривня&quot;." CreationDate="2018-03-22T08:57:48.367" UserId="1507" />
  <row Id="6125" PostId="3460" Score="0" Text="Нагадую, tooltip під кнопкою «проголосувати униз» містить напис: *„This question does not show any research effort; it is unclear or not useful“*, що у перекладі означає *«це запитання не демонструє зусиль до дослідження; воно неясне або некорисне»*. Сама по собі проблематика узгодження слів у словосполученні — це дуже благодатна тема, і при гідному оформленні можна було б зробити не одне, а цілих декілька «жирних» запитань, які могли б бути позитивно сприйняті спільнотою. Шкода, коли така можливість втрачається." CreationDate="2018-03-22T12:16:29.677" UserId="8" />
  <row Id="11773" PostId="3462" Score="0" Text="Шукайте слова для перевірки, однокореневі слова. Наприклад, справи погоджують (а не «погіджують»), рішення узгоджують (а не «узгіджують»), отримують згоду (а не «згіду»)." CreationDate="2021-09-13T18:38:13.057" UserId="2207" />
  <row Id="6208" PostId="3466" Score="0" Text="Мені здається, ця тенденція прослідковується через багаторічне зближення із самізнаєтеякою мовою." CreationDate="2018-03-23T23:37:04.973" UserId="267" />
  <row Id="6156" PostId="3468" Score="0" Text="обожемій українська має слово для заднього боку колін. МАРВЕЛОС. ІНКРЕДІБЛ.&#xA;пане @bytebuster, можете видаляти коментар, як побачите, просто я мав висловитися." CreationDate="2018-03-22T17:21:58.787" UserId="240" />
  <row Id="6126" PostId="3474" Score="3" Text="«Однак відмінність у тому, що експонат — це може бути і один предмет, а виставка — це їх сукупність» — я думаю, Ви неправильно інтерпретували, в чому тут тавтологія. Тавтологія не в тому, що експонат і виставка начебто означають одне й те саме (ні, вони означають різне), а в тому, що саме слово експонат (за думкою Васильченка) вже позначає саме «предмет виставки», тому (за його думкою) варто казати або «експонат» (без слова виставка, бо «експонат» уже має на увазі приналежність до виставки), або «предмет виставки». (Не кажу, що я з цим згоден — бо зараз експонати можуть бути не на виставках.)" CreationDate="2018-03-22T12:48:24.273" UserId="4" />
  <row Id="6127" PostId="3475" Score="0" Text="Якщо ж Вас влаштовують відповіді і Ви їх приймаєте, ставте, будь ласка, прапорець &quot;✔&quot;. Таким чином збільшується рейтинг. Дякую за розуміння!" CreationDate="2018-03-22T12:54:24.723" UserId="1481" />
  <row Id="6130" PostId="3477" Score="0" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/3118/" CreationDate="2018-03-22T14:22:39.717" UserId="8" />
  <row Id="11690" PostId="3478" Score="0" Text="В такому разі, коли з'являться зміни до класифікатору професій, де чітко зазначена посада **керуючий**?" CreationDate="2021-07-04T12:21:08.700" UserId="3858" />
  <row Id="6161" PostId="3479" Score="0" Text="Дуже похвально, що ви намагаєтеся відредагувати запитання, але мушу сказати, що зміни, які внесені, є недостатніми. Для того, щоб запитання стало якісним, воно має бути точним і воно повинно демонструвати спробу самостійно відповісти. Загальні правила морфологічного розбору є в підручниках, і робити копію підручника сенсу нема. Але якщо ви зіткнулися з якоюсь конкретною проблемою, то вкажіть, у чому са́ме вона полягає. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2018-03-22T18:30:36.507" UserId="8" />
  <row Id="6162" PostId="3479" Score="0" Text="Добре, вибачте за незручності. Буду намагатися виправитись. Дякую." CreationDate="2018-03-22T18:35:09.223" UserId="1509" />
  <row Id="6129" PostId="3481" Score="1" Text="Не варто вставляти пробіли (проміжки) на початку рядка. Таке форматування призначене для програмного коду (`такий текст` має негарний шрифт, сірий фон і неправильно читається [екранними читачами](//uk.wikipedia.org/wiki/Читач_екрана), що їх люди використовують через вади зору або для зручності). Зате ви можете почати рядок з цифри і крапки (наприклад, `0.  Початкова форма` чи `1. Початкова форма` — це означатиме автоматичнонумерований перелік) або з зірочки чи дефіс-мінуса (`* Початкова форма` чи `- Початкова форма` — це означатиме маркований перелік)." CreationDate="2018-03-22T14:17:07.577" UserId="4" />
  <row Id="6131" PostId="3481" Score="1" Text="Тепер уже все гаразд чи ще щось потрібно зробити?" CreationDate="2018-03-22T14:32:22.523" UserId="1481" />
  <row Id="6133" PostId="3481" Score="0" Text="Якща Вам самій таке оформлення подобається — то все гаразд (ну, наприклад, я не знаю, чому на оригінальному сайті пункти нумерують, а Ви ні — чи це навмисне, чи це випадково)." CreationDate="2018-03-22T14:40:34.117" UserId="4" />
  <row Id="6136" PostId="3481" Score="0" Text="Якщо я правильно зрозуміла, то Ви це мали на увазі? Я правильно виправила?" CreationDate="2018-03-22T14:51:12.000" UserId="1481" />
  <row Id="6137" PostId="3481" Score="2" Text="Коли є володіння анґліьської, то про формати можна почитати [тут](//meta.stackexchange.com/help/formatting)" CreationDate="2018-03-22T15:03:20.013" UserId="585" />
  <row Id="6138" PostId="3481" Score="0" Text="Добре, дякую за покликання!" CreationDate="2018-03-22T15:06:05.680" UserId="1481" />
  <row Id="6146" PostId="3486" Score="1" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/2815/" CreationDate="2018-03-22T16:23:03.837" UserId="8" />
  <row Id="6141" PostId="3488" Score="2" Text="Вітаємо на Ukrainian Language.SE. Будь ласка, наступного разу додайте до свого запитання, що ви шукали і яких висновків ви вже дійшли. Почитайте про наші [критерії](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/5/Хороші-питання-і-хороші-відповіді-good-questions-and-good-answers), за якими ми оцінюємо хороші питання. Ви завжди можете виправити своє питання або відповідь за допомогою посилання edit." CreationDate="2018-03-22T15:45:11.353" UserId="240" />
  <row Id="6144" PostId="3491" Score="2" Text="Думаю, що перша половина відповіді дублює відповідь, яка була опублікована раніше, і тому варто прибрати. А от друга половина, дійсно, цікава. На жаль, ОП не вказувала контекст, тому тим, хто відповідає, доводиться вгадувати. А коли (якщо) автор виправить своє запитання, воно може інвалідувати наявні відповіді. До речі, саме з цієї причини на погані запитання не варто відповідати взагалі, а варто уточнювати, чого са́ме шукає автор." CreationDate="2018-03-22T16:20:44.307" UserId="8" />
  <row Id="6145" PostId="3491" Score="1" Text="Абсолютно погоджуюсь з Вами. Щодо першої частини відповіді, то зараз приберу. Ймовірно так вийшло, бо одночасно писали з автором попередньої відповіді, однак мені більше часу знадобилося, щоб її розширити." CreationDate="2018-03-22T16:22:45.180" UserId="1481" />
  <row Id="6147" PostId="3491" Score="2" Text="Згоден, таке досить часто трапляється. :)" CreationDate="2018-03-22T16:24:45.220" UserId="8" />
  <row Id="6142" PostId="3492" Score="0" Text="а &quot;дулі&quot; тоді що може означати? Аби якось тоді між собою поєдніти ці частинки. Не натрапляли на таку частинку слова?" CreationDate="2018-03-22T16:13:54.683" UserId="1481" />
  <row Id="6143" PostId="3492" Score="0" Text="Можливо, якщо поєднати -уля (&quot;істота жіночої статі з відтінком то іронічної пестливости, то згрубілости) + файт (у третьому значення), то утвориться приблизно так: файна + ж. р. (дівчина, жінка тощо)?" CreationDate="2018-03-22T16:19:51.753" UserId="1481" />
  <row Id="6153" PostId="3492" Score="0" Text="Доволі цікаво! Дякую!!!" CreationDate="2018-03-22T16:41:58.637" UserId="1481" />
  <row Id="6155" PostId="3492" Score="0" Text="Так, я зрозуміла, але і це добре, бо у мене навіть припущень жодних не було щодо цього слова." CreationDate="2018-03-22T16:52:52.263" UserId="1481" />
  <row Id="6148" PostId="3493" Score="2" Text="Чи пробували Ви самостійно шукати це слово в словниках?" CreationDate="2018-03-22T16:33:19.700" UserId="4" />
  <row Id="6149" PostId="3493" Score="0" Text="@Sasha я вже писав коментарі, щось не надто відгукується пані. Будемо видаляти тоді питання." CreationDate="2018-03-22T16:35:40.223" UserId="240" />
  <row Id="6151" PostId="3493" Score="0" Text="Тоді це питання хай ще буде, а якщо усі наступні будуть без використання джерел, тоді видаляйте." CreationDate="2018-03-22T16:40:30.833" UserId="1481" />
  <row Id="6157" PostId="3493" Score="0" Text="@ОксанкаСтрус то вже на розсуд модераторів тепер. Вам на втіху поки проголосую за відповідь))" CreationDate="2018-03-22T17:25:08.027" UserId="240" />
  <row Id="6158" PostId="3493" Score="0" Text="ну так, дякую і на тому!)" CreationDate="2018-03-22T17:26:04.497" UserId="1481" />
  <row Id="6159" PostId="3493" Score="1" Text="@P.Vovk, згоден, що доведеться закривати, але не згоден стосовно видалення: у нас є досить потужна опозиція, чия точка зору полягає у тому, щоб рятувати подібні запитання. Окрім того, важливо, щоб коментарі стосувалися допису, а не авторки. Обговорення користувачів — це порушення принципу **be nice**." CreationDate="2018-03-22T18:07:20.277" UserId="8" />
  <row Id="6160" PostId="3493" Score="0" Text="@P.Vovk А стосовно проблеми низькоякісних дописів у цілому, пропоную підійти до цього фундаментально, а саме — узгодити **Custom Offtopic Reason** і закривати з ним. Ось, наприклад, [мій варіант](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/223/8) (досить сирий, бажано його уточнювати)." CreationDate="2018-03-22T18:08:40.840" UserId="8" />
  <row Id="6168" PostId="3493" Score="0" Text="@bytebuster мені подобаються ваші пропозиції, не всі вони сирі, до речі." CreationDate="2018-03-22T21:00:46.423" UserId="240" />
  <row Id="6191" PostId="3493" Score="0" Text="@bytebuster, насправді за політиками Stack Exchange [запитання без reseach effort не мають закриватися, лише мінусуватися](//meta.stackexchange.com/q/308306)." CreationDate="2018-03-23T17:53:26.213" UserId="4" />
  <row Id="6193" PostId="3493" Score="0" Text="@Sasha, вірно, а як щодо запитань без контексту? Що означає словосполучення «зробив це допіру»? Якби автор (чи хтось інший — натяк) доклав зусиль до виправлення запитання, воно було б обґрунтовано перевідкрите." CreationDate="2018-03-23T18:08:36.627" UserId="8" />
  <row Id="6214" PostId="3493" Score="0" Text="@bytebuster, якщо відсутність контексту робить відповідь на запитання справді неможливою — то це справді «unclear what you're asking»." CreationDate="2018-03-24T10:02:38.620" UserId="4" />
  <row Id="6163" PostId="3497" Score="3" Text="Дуже дивно, що тлумачний словник 70-х не зазначає у слова _[никати](http://sum.in.ua/s/nykaty)_ значення ховати (а слів «заникати» і «заникатися» узагалі не містить). По-моєму, [доволі відомі значення](//www.youtube.com/watch?v=L_ZJaeHsKOg); і СУМ-20 [зазначає](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=216838&amp;page=1011). Невже це справді неологізми (риторичне питання)?" CreationDate="2018-03-22T19:27:55.863" UserId="4" />
  <row Id="6165" PostId="3500" Score="1" Text="З іншого боку, якщо у нас є питомими слова *вжиток*, *податок*, *росток*, тобто, сама морфологія цілком питома, то чому б не вважати і *напиток* питомим, хоча spell checker його і підкреслює червоним?" CreationDate="2018-03-22T20:31:10.547" UserId="8" />
  <row Id="6166" PostId="3500" Score="0" Text="З одного боку то так, але з другого, як на мене, більш милозвучно звучить &quot;напій&quot;, аніж &quot;напиток&quot;. Щодо пропонованих Вами слів, то тут нема куди діватись, ці слова, звичайно ж, питомі і суфіксів, які б замінити нема. Та й, зрештою, якби з’явилися зараз, сумніваюся, що нам би теж хотілося їх замінювати на звичні &quot;ок&quot;." CreationDate="2018-03-22T20:45:06.920" UserId="1481" />
  <row Id="6164" PostId="3501" Score="0" Text="На спорідненому сайті [linguistics.se] вважаються оффтопіком запитання виду «намалюйте мені синтаксичну діаграму цього речення». Щоб запитання стало відповідати формату, варто вказати, what have you tried so far і з якою конкретною проблемою стикнулися. (1) що спонукало вас до думки, що там 2 або 4? А не 42, наприклад? Якими є ваші попередні висновки? Що змушує сумніватися? (2) «інформації в інтернеті не знайшла» — а як шукали? А моʼ, не шукали? :-)" CreationDate="2018-03-22T20:26:17.840" UserId="8" />
  <row Id="6167" PostId="3501" Score="2" Text="описала свої думки щодо питання. Правильно зараз чи ще щось додати?" CreationDate="2018-03-22T20:57:23.420" UserId="1481" />
  <row Id="6169" PostId="3501" Score="1" Text="Тепер усе чудово, дякую!" CreationDate="2018-03-22T21:39:37.553" UserId="8" />
  <row Id="6170" PostId="3501" Score="0" Text="І Вам дякую, якщо критика розумна, результат виходить чудовий!))" CreationDate="2018-03-22T21:47:12.467" UserId="1481" />
  <row Id="6171" PostId="3508" Score="0" Text="Якщо наведені твердження на чомусь ґрунтуються, то варто наводити джерела. Якщо це власна думка, то вона не може бути основою відповіді (але може її доповнювати)." CreationDate="2018-03-22T21:56:49.667" UserId="8" />
  <row Id="6176" PostId="3509" Score="1" Text="У яких словниках Ви намагалися шукати ці слова самостійно?" CreationDate="2018-03-23T11:41:47.000" UserId="4" />
  <row Id="6184" PostId="3516" Score="0" Text="У запитанні автор посилається на СУМ, тому цитату можна було б і не таку розлогу пропонувати… :)" CreationDate="2018-03-23T13:22:18.753" UserId="8" />
  <row Id="6185" PostId="3517" Score="0" Text="Перша половина відповіді дублює джерело, згадане у запитанні. А друга не пояснює, чи можна слово *зала* використовувати у складних словах: *спротзала*. Мені здалося, що автор саме про це запитував." CreationDate="2018-03-23T13:27:42.557" UserId="8" />
  <row Id="6190" PostId="3517" Score="0" Text="@bytebuster, але автор посту основне питання поставив так: Як правильно “зал” чи “зала”? Я на нього відповіла. Щодо першої часнини відповіді, то мені, наприклад, не зрозуміло, чи це СУМ-20, чи СУМ-8. Наводжу СУМ-8 якнайбільш актуальне джерело. Щодо другої частини, я вказала, що Зал і зала - це паралельні родові форми, посилаючись на О. Авраменка. Вкінці зробила висновок, про який запитував автор: в українській мові є більш поширеним (!) використання чоловічого роду: глядацький зал, спортивний зал, танцювальний зал." CreationDate="2018-03-23T17:04:28.410" UserId="1481" />
  <row Id="6177" PostId="3518" Score="0" Text="@MariiaMatskevych, я б сказав, що це схоже питання, але не те саме." CreationDate="2018-03-23T11:44:12.767" UserId="4" />
  <row Id="6178" PostId="3518" Score="0" Text="Ще схоже: [«Назви чоловічих професій, які історично були лише жіночими: ПОВІЯ»](//ukrainian.stackexchange.com/q/3358)." CreationDate="2018-03-23T11:44:46.300" UserId="4" />
  <row Id="6174" PostId="3521" Score="0" Text="Але про незалежність можна теж *публічно заявити*, чи не так? В чому ж відмінність якщо так." CreationDate="2018-03-23T10:26:34.450" UserId="9" />
  <row Id="6180" PostId="3521" Score="0" Text="@Yola на мою думку, оголошувати (першочергова дія &quot;Оголошення незалежності може супроводжуватися прийняттям декларації про незалежність.&quot;) проголошувати (остаточний факт тощо, що це відбулося &quot;шлях, що пройшов український народ від Декларації про Державний суверенітет (16 липня) до проголошення незалежності держави&quot;). Проте я можу помилятися." CreationDate="2018-03-23T12:06:50.347" UserId="1467" />
  <row Id="6181" PostId="3521" Score="0" Text="Почитав іще [тут](https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B4%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%80%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8) і [тут](http://sum.in.ua/s/deklaruvaty) - тепер повна плутанина." CreationDate="2018-03-23T12:15:11.090" UserId="9" />
  <row Id="6182" PostId="3521" Score="0" Text="@Yola і мене заплутали))" CreationDate="2018-03-23T12:22:27.450" UserId="1467" />
  <row Id="6179" PostId="3525" Score="0" Text="@Анатолій, Ваше запитання, по-моєму, несуттєво відрізняється від наведеного Марією. Отож я голосую за його закриття. Якщо Ви не згодні — будь ласка, обґрунтуйте." CreationDate="2018-03-23T11:47:24.897" UserId="4" />
  <row Id="6183" PostId="3526" Score="0" Text="Дякую за відповідь. Думаю, що тут проблема трошки незвична. Якщо ви помітили, автор запитання провів деяку попередню роботу і навів деякі джерела, у тому числі, і досить поважні. І вони усі мають різну відповідь на запитання. Так от, постає проблема поважності джерел, і я сильно не упевнений, що сайт «Мова — ДНК нації» і  доц. Авраменко — то є більш поважні джерела, аніж Шелудько-Садовський або СУМ." CreationDate="2018-03-23T12:56:52.327" UserId="8" />
  <row Id="6186" PostId="3526" Score="0" Text="Зрозуміло. Надалі буду більш ретельніше читати питання. Дякую." CreationDate="2018-03-23T13:39:39.513" UserId="1500" />
  <row Id="6197" PostId="3530" Score="0" Text="Не відповідає на запитання «чи можна в діловій документації» (але мінус не ставив, бо інформація корисна)." CreationDate="2018-03-23T18:27:43.183" UserId="4" />
  <row Id="6243" PostId="3530" Score="0" Text="Але ж СУМ-11 стверджує, що воно діалектне. Чи можна діалектні слова вживати в діловій документації? Чи якісь новіші джерела стверджують, що воно вже вийшло за межі діалектної лексики?" CreationDate="2018-03-25T17:41:05.937" UserId="4" />
  <row Id="6253" PostId="3530" Score="1" Text="Однак є підстави вважати, що слово «нара́зі» могло вийти за межі суто діалектної лексики. За даними [linguisto.eu](http://linguisto.eu/freq/наразі) вживання «наразі» у порівнянні з 1990-ми роками виросло принаймні на порядок; вживання слова «наразі» у прикладах [СУМ-20](http://services.ulif.org.ua/expl) збільшилося порівняно з СУМ-11 («вкладення¹», «донор»); на сайтах *.gov.ua «наразі» вживається понад 600 разів (rada &gt;500). У словнику [ВТССУМ](http://slovopedia.org.ua/93/53405/913997.html) і [«Словниках України on-line»](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) «наразі» вже не має примітки «діал.»." CreationDate="2018-03-26T10:26:34.170" UserId="4" />
  <row Id="6254" PostId="3530" Score="0" Text="(Вибачте, що ненавмисне схиляю Вашу відповідь то в один бік, то в інший, просто початкова версія Вашої відповіді, на мою думку, не відповідала до кінця на поставлене запитання.)" CreationDate="2018-03-26T10:27:09.683" UserId="4" />
  <row Id="6262" PostId="3530" Score="0" Text="@Sasha на Вашу думку, яка має бути правильна відповідь? Я так зрозуміла з Ваших коментарів,  можемо вживати, але точного підтвердження цьому поки що немає." CreationDate="2018-03-26T15:32:25.380" UserId="1467" />
  <row Id="6267" PostId="3530" Score="0" Text="Ну, мені здається саме так." CreationDate="2018-03-26T16:33:26.240" UserId="4" />
  <row Id="6268" PostId="3530" Score="0" Text="@Sasha можливо, краще не вживати, почекати підтвердження?" CreationDate="2018-03-26T16:44:54.173" UserId="1467" />
  <row Id="6270" PostId="3530" Score="0" Text="Ну, якщо Ваша думка така, то тоді логічно залишити Вашу відповідь у такому стані, як вона є. (Я тоді окремою відповіддю напишу, що, ймовірно, все йде до визнання цього слова, хоч точних підтверджень і нема.) (Я просто думав, що Ви чогось не врахували, але якщо це Ваша думка — то що ж, я не можу «змусити» думати по-іншому, лише «плюс» поставлю за закінчену відповідь.) (А, і ще одне: я б змінив «краще написати слово „зараз“» на «краще написати „зараз“ або „поки що“» — бо ж «наразі» має два значення, то так логічніше, по-моєму.)" CreationDate="2018-03-26T17:04:41.933" UserId="4" />
  <row Id="6271" PostId="3530" Score="1" Text="@Sasha так, я вважаю, що краще почекати поки будуть підтвердження. Та у відповіді обов'язково додам &quot;поки що&quot;." CreationDate="2018-03-26T17:08:36.397" UserId="1467" />
  <row Id="6194" PostId="3532" Score="1" Text="-1, бо це запитання не показало власної спроби запитувача знайти відповідь.Також не завадать навести контекст. За цих умов зніму -1 і проголосую за перевідкриття питання." CreationDate="2018-03-23T18:13:32.420" UserId="9" />
  <row Id="6459" PostId="3532" Score="0" Text="Є такий сайт: [Словотвір](https://slovotvir.org.ua/words/brauzer) — там користувачі намагаються створити суто українські еквіваленти для запозичених термінів. Слід зазначити, що не всі варіанти, що їх пропонують там, доречні чи десь вживаються (навпаки, здається, що значна частина запропонованих перекладів уживаються хіба що в уяві їхніх авторів). Однак, по-моєму, дуже корисний сайт, щоб подивитися, які варіанти взагалі хоч комусь приходили в голову (тобто не «що доречне чи використовується», а «що теоретично можна придумати»). Можна додавати свої варіанти." CreationDate="2018-04-02T13:14:26.193" UserId="4" />
  <row Id="6460" PostId="3532" Score="0" Text="Microsoft [тяжіє до англіцизму «браузер»](//www.microsoft.com/en-us/language/Search?&amp;searchTerm=browser&amp;langID=Ukrainian&amp;Source=true&amp;productid=All+Products). Стільничне середовище [KDE](//uk.wikipedia.org/wiki/KDE) — до словосполучення «переглядач інтернету». Веб-браузер Google Chromium [називає себе «веб-переглядач»](//translations.launchpad.net/chromium-browser/translations/+pots/chromium-browser/uk/+translate?batch=10&amp;show=all&amp;search=browser). А [тут](//ukrainian.meta.stackexchange.com/a/56) ми намагаємося зібрати докупи різні способи, якими можна шукати застосовувані в програмах переклади" CreationDate="2018-04-02T13:23:29.520" UserId="4" />
  <row Id="6461" PostId="3532" Score="0" Text="(але білішість із цих способів доволі незручні; здається, лише Microsoft дозволяє робити прямий пошук по всій базі з єдиної веб-сторінки і без інсталяції додаткових програм)." CreationDate="2018-04-02T13:26:51.380" UserId="4" />
  <row Id="6225" PostId="3533" Score="2" Text="Дякую, не знав про такий словник" CreationDate="2018-03-24T18:50:23.813" UserId="948" />
  <row Id="6465" PostId="3533" Score="1" Text="Vydno vlyw moskowsjkoji: _[w = у](/q/3048/585)_ zamitsj _в_." CreationDate="2018-04-02T14:26:58.933" UserId="585" />
  <row Id="6195" PostId="3534" Score="0" Text="пошук в мережі на *адрес чи дареса* видав багато достойних відповідей, чим вони вас не влаштували?" CreationDate="2018-03-23T18:15:29.990" UserId="9" />
  <row Id="6196" PostId="3537" Score="2" Text="Додам список хвороб і органів дихання для ілюстрації: трахеїт - запалення трахеї, бронхіт - запалення бронхів." CreationDate="2018-03-23T18:17:29.133" UserId="69" />
  <row Id="6541" PostId="3540" Score="0" Text="Якщо почитати блог, то автор навпаки критично відноситься до цього &quot;перекладу&quot;. &quot;Йошкін кот&quot; це евфемізм, головна ціль якого - почати фразу з довгого &quot;Йо&quot;. Якщо дія проходить в українському селі - таким евфемізмом цілком можливо буде &quot;Йосип на кобилі&quot;, але у радянському сеттінгу такий переклад викликає (принаймні у автора блога) подив, так само якби таку фразу вклали в уста техаського рейнджера." CreationDate="2018-04-05T09:06:20.930" UserId="69" />
  <row Id="6203" PostId="3541" Score="0" Text="Мені здається суттєвою відмінністю між «дорога» і «хвороба» те, що в «дорога» оце «-ог-» — це частина кореня, а в «хвороба» — суфікс «-об-» («хворіти»; аналогічно «жалоба», «шаноба», «злоба», «худоба», «знадоба») — але підтвердження не бачив." CreationDate="2018-03-23T20:21:15.460" UserId="4" />
  <row Id="8803" PostId="3541" Score="0" Text="@Sasha цьікаво, шчо згаданиь ві відповідьі словник не маье множини дльа «аналоґічних слі»." CreationDate="2019-05-20T13:10:53.237" UserId="585" />
  <row Id="6201" PostId="3543" Score="0" Text="Але ж «дорога» теж має бути під тим самим правилом, що й «хвороба», хіба ні?" CreationDate="2018-03-23T20:15:04.103" UserId="4" />
  <row Id="6202" PostId="3543" Score="0" Text="але ми тоді не можемо сказати &quot;дорог&quot;. А за автором відповіді кажемо &quot;хвороб&quot;. Чи я не правильно зрозуміла?" CreationDate="2018-03-23T20:17:58.773" UserId="1481" />
  <row Id="6204" PostId="3543" Score="0" Text="До речі, те, що Ви цитуєте з «Культура \ Мова \ Проблеми мови» — це фактично [«Правопис»](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par8p3b1) — тож, може, варто прямо туди посилання надати, а не на «Культура \ Мова \ Проблеми мови» (але там усе заплутане, це не єдиний пункт, що має стосунок на нашого питання)?" CreationDate="2018-03-23T20:25:22.503" UserId="4" />
  <row Id="6205" PostId="3543" Score="2" Text="дорога - у пестливі формі мало б бути &quot;дорожка&quot; за цією аналогією. Але за законом відкритого складу&quot;дорожька&quot; &quot;о&quot;  через стадію дифтонгізації переходить в &quot;і&quot;.-доріжка-доріг. Цього не маємо у слові &quot;хвороба&quot;, оскільки -оро-це повноголосся, а не &quot;о&quot;, яке походить з ь(йор). Тому до слова &quot;дорога&quot; не можемо це правило достосувати  [Купчинська З., Пілецький В. Історична граматика української мови](https://www.twirpx.com/file/2163787/)" CreationDate="2018-03-23T20:27:28.820" UserId="1502" />
  <row Id="8802" PostId="3543" Score="0" Text="Цьікаво, шчо при цьому Польська, де також ті зміни з **о** на вже **у**, маьу зміну, тобто *choroba &gt; chorób* (чит.  ьак *хороба &gt; хоруб*). До того ж, цитата мовить про пньа, а не родового відмінку, цебто нема заперечень і не бачу сенсу в тому, чому відповідь затверджена, до того ж: _особа &gt; осіб_." CreationDate="2019-05-20T13:04:17.750" UserId="585" />
  <row Id="9084" PostId="3543" Score="0" Text="В слові &quot;хвороба&quot; нема того повноголосся, про яке каже стаття: в прасловʼянському корені вже було друге &quot;о&quot;. Тому етимологічно правильно - &quot;хворіб&quot;. Але процеси вирівнювання могли створити іншу схему відмінювання." CreationDate="2019-07-26T19:03:58.407" UserId="189" />
  <row Id="6209" PostId="3551" Score="0" Text="Вчитель/викладач — це той, хто має вчити/викладати. Але на практиці сталося так, що вчитель часто виконує дві ролі: **вчити/викладати** і **виховувати**. Коли кажуть «педагог» (гр. παιδαγωγική — мистецтво виховання) на вчителя/викладача, то зазвичай підкреслюється його роль як вихователя або ж його здатність до передачі знань загалом (а не його роль чи здатність надавати знання з конкретного предмету). Тому слово «педагог» з назвами конкретних дисциплін несумісне. Це як «вихователь… з фізики» (або ж «майстерний у передаванні знань у цілому… з фізики»)." CreationDate="2018-03-24T07:21:29.130" UserId="4" />
  <row Id="6743" PostId="3552" Score="1" Text="Див. також: [«Як бути з віддієслівними іменниками на -ння, -ття?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/3084). Хоча те запитання, звісно, може не враховувати якісь специфічні нюанси щодо конкретної пари слів. (І станов на цей момент воно досі не має відповіді.)" CreationDate="2018-04-16T12:26:20.743" UserId="4" />
  <row Id="7902" PostId="3552" Score="0" Text="Другий приклад - це означення для конкретного документа, так само як у договорі купівлі продажу пишуть &quot;Петро Петрович (далі ПОКУПЕЦЬ)&quot; і це не означає що Петро Петрович в українській мові це завжди синонім слова покупець. У посиланні вказано що це цитата з &quot;Правил супроводження в контрольованих зонах авіапідприємств матеріальних цінностей і пасажирів&quot;, відповідно у цих правилах треба пояснити що означає &quot;супроводження&quot; в контексті цього документа, а саме, що пасажири в аеропорту повинні бути у безпеці, а вантажі - не пошкоджені та не розкрадені." CreationDate="2018-10-29T08:46:03.963" UserId="69" />
  <row Id="7903" PostId="3552" Score="0" Text="(продовження) Схожий приклад - тлумачення &quot;перевага — право на першочерговий рух стосовно інших учасників дорожнього руху&quot;, взяте з &quot;Правил дорожнього руху, Загальні положення&quot;. Можна порівняти це означення з означенням [СУМ](http://sum.in.ua/s/perevagha)." CreationDate="2018-10-29T09:36:02.513" UserId="69" />
  <row Id="6210" PostId="3555" Score="1" Text="Але ж ніде не сказано, що це єдиний суфікс для цієї мети. Ми ще маємо *камен**яр*** (казкар, кухар тощо), *крав**ець*** (мовознавець, продавець тощо), *комбайн**ер*** (гравер, ліфтер тощо), *звар**ник*** (священик, мандрівник тощо; зокрема *зварюв**альник*** (шліфувальник, посівальник тощо)), *паст**ух***, *випробув**ач*** (добувач, командувач тощо) тощо." CreationDate="2018-03-24T08:16:09.310" UserId="4" />
  <row Id="6211" PostId="3555" Score="0" Text="але &quot;майнер&quot; і &quot;майнінгіст&quot; можна сказати, а от &quot;казкар&quot; і &quot;казкарист&quot;, &quot;кравець&quot; і &quot;кравіст&quot; та под. - ні. От вчора задумалася над майнінгом) можливо, ті 2 слова, про які питаю, лише формами будуть? Не можу дати відповіді собі на запитання це." CreationDate="2018-03-24T08:53:23.090" UserId="1481" />
  <row Id="6212" PostId="3555" Score="0" Text="Чому не можна сказати «казкіст»? (Незвично (так не кажуть), але можливо (можна створити неологізм), по-моєму.) (Просто до запозичених слів, мені здається, більше пасують запозичені суфікси, а до власних — власні; але «-ер» і «-іст» однаково запозичені.)" CreationDate="2018-03-24T08:56:00.343" UserId="4" />
  <row Id="6263" PostId="3558" Score="0" Text="Сучасний англо-український словник - назва словника, книга, де зібрані всі сучасні слова англійської мови. Його не можна вважати за джерело?" CreationDate="2018-03-26T16:14:04.227" UserId="1505" />
  <row Id="6269" PostId="3558" Score="1" Text="Коментарі видаляються. Мінус перетворюється на плюс. Дуже дякую." CreationDate="2018-03-26T16:49:58.680" UserId="240" />
  <row Id="6216" PostId="3559" Score="0" Text="Ще в одному джерелі зустріла, що в даному прикладі &quot;розтікатися мислію по древу&quot; слово &quot;мислію&quot; означає білку. Тепер взагалі незрозуміло значення цього виразу." CreationDate="2018-03-24T11:15:35.530" UserId="1500" />
  <row Id="6218" PostId="3559" Score="0" Text="Не «„мыслію“ означає білку», а припускають, що там замість «мыслію» має бути «мысію» (від «мысь» — білка/вивірка). Адже ми маємо не оригінал XII ст, а лише результати ручного переписування ([1](http://litopys.org.ua/slovo67/sl30.htm) (зліва), [2](http://litopys.org.ua/slovo67/sl32.htm)), при якому можливі помилки чи «виправлення» переписувачем." CreationDate="2018-03-24T12:15:03.507" UserId="4" />
  <row Id="6220" PostId="3560" Score="0" Text="Я думаю, що це може бути вигуком на кшталт &quot;файдулі&quot;, про що висував гіпотезу один із дописувачів цього сайту. (Питання: [&quot;Що означає слово “файдулі”?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3485/Що-означає-слово-файдулі))" CreationDate="2018-03-24T13:23:03.530" UserId="1481" />
  <row Id="6222" PostId="3560" Score="0" Text="http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=2299" CreationDate="2018-03-24T17:56:13.233" UserId="4" />
  <row Id="6223" PostId="3560" Score="1" Text="Є навіть така думка: https://www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=1514155588710482&amp;id=811367038989344&amp;comment_id=1514416348684406&amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R%22%7D" CreationDate="2018-03-24T18:45:00.043" UserId="4" />
  <row Id="6224" PostId="3560" Score="1" Text="Хоча, по-моєму, ані те, ані інше не має стосунку до дійсності — це радше справді вигук, що римується із «кучері» (як і каже Оксанка Струс)." CreationDate="2018-03-24T18:46:34.030" UserId="4" />
  <row Id="8647" PostId="3560" Score="1" Text="Завжди було цікаво, чи пов'язане це слово з прізвищем Чичерін." CreationDate="2019-03-27T08:26:16.213" UserId="1989" />
  <row Id="6221" PostId="3564" Score="2" Text="можна утворити за прикладом *іванофранківчан*" CreationDate="2018-03-24T17:46:02.040" UserId="9" />
  <row Id="6227" PostId="3567" Score="0" Text="Поважність джерел у запитанні — це, принаймні, один академічний словник. Поважність джерел у відповіді — це два аматорських сайти. На мою думку, у такому випадку відповідь повинна, як мінімум, ґрунтуватися на академічних джерелах, і бажано — декількох." CreationDate="2018-03-24T21:14:37.113" UserId="8" />
  <row Id="7967" PostId="3577" Score="0" Text="Ця стаття виявилася перекладом російської статті [«Что значит „бить баклуши“? Значение и происхождение выражения „бить баклуши“»](http://fb.ru/article/132270/chto-znachit-bit-baklushi-znachenie-i-proishojdenie-vyirajeniya-bit-baklushi). Тому не дивно, що вона починається зі слів «з плином часу багато слова і вирази **в російській мові**» й містить багато граматичних помилок («багато слова», «тому і вираз це було всім зрозуміло», «лодирнічать», «всім був знайомий процес виготовлення байдики», «чи було в давнину вираз»)." CreationDate="2018-11-09T18:12:28.540" UserId="4" />
  <row Id="7981" PostId="3577" Score="0" Text="Просто ця стаття стосується _байдиків_ лиш у тій мірі, в якій _байдики_ й рос. _баклуши_ мають спільне походження. Якщо припускати, що ці слова споріднені, то ми можемо припускати, що написане в оригіналі про рос. _баклуши_ стосується й _байдиків_. А спільне таки може щось виявитися, бо, мені здається, [ЕСУМ](http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=115) дає в чомусь схожу трактовку — але може й не виявитися." CreationDate="2018-11-10T13:50:40.983" UserId="4" />
  <row Id="6239" PostId="3585" Score="0" Text="Але я все одно «плюсанув» і прийняв цю відповідь, бо вважаю різнобічний огляд питання (що за посиланням) дуже цінним, чогось саме такого я й чекав. Сподіюваюсь Ви або хтось інший зможе пізніше перенести основні тези статті Сергія Чемеркіна прямо у відповідь. Тобто це щось типу прийняття відповіді «авансом». (Можливо, я навіть сам пізніше відредагую цю відповідь, переказавши основні моменти тексту за посиланням — якщо Ви не зробите цього раніше і не будете проти, щоб хтось інший це зробив за Вас.)" CreationDate="2018-03-25T11:16:49.930" UserId="4" />
  <row Id="6242" PostId="3585" Score="0" Text="Дякую за заувагу .Врахувала побажання." CreationDate="2018-03-25T16:17:46.573" UserId="1502" />
  <row Id="11056" PostId="3586" Score="0" Text="Питання було про хрещеного батька її похресника, а не біологічного батька похресника." CreationDate="2021-01-19T21:16:58.353" UserId="3146" />
  <row Id="6245" PostId="3596" Score="1" Text="Цей допис значно виграв би від скорочення цитат, у рази." CreationDate="2018-03-25T20:01:42.613" UserId="8" />
  <row Id="6246" PostId="3599" Score="0" Text="Дякую за вiдповiдь)" CreationDate="2018-03-25T21:29:21.837" UserId="1517" />
  <row Id="6247" PostId="3602" Score="0" Text="Не дуже зрозуміло, яким чином цей допис відповідає на запитання. Більше схоже на (розлогий) коментар." CreationDate="2018-03-26T04:37:13.877" UserId="8" />
  <row Id="6249" PostId="3603" Score="2" Text="Наступного разу, будь ласка, додайте до запитання Ваші спроби самостійно знайти відповідь. За посиланням можете, прочитати як правильно ставити питання https://ukrainian.stackexchange.com/help/how-to-ask" CreationDate="2018-03-26T06:49:52.930" UserId="1467" />
  <row Id="6276" PostId="3604" Score="0" Text="Запитання **чому**, але затверӝена відповідь про _існування слів_, ех. Але так, _сторіччя_ лӧґічніше, останнім часом ӧго зустрічаю частіше." CreationDate="2018-03-26T18:19:14.783" UserId="585" />
  <row Id="6301" PostId="3607" Score="1" Text="Wow, про баристу — чудова історія, дякую!" CreationDate="2018-03-27T04:34:34.573" UserId="8" />
  <row Id="6250" PostId="3609" Score="0" Text="Related: [Лікнеп чи лікбез?](https://ukrainian.stackexchange.com/q/2796/)" CreationDate="2018-03-26T08:39:10.890" UserId="8" />
  <row Id="6260" PostId="3611" Score="0" Text="Наголошене `-ой` у московській мові — це велика і окрема тема. В мережі легко знайти відповідні дискусії на тему Лєв Толстой. І тому *citation needed*, бо зовсім не факт, що основна думка залишається прийнятною і для української." CreationDate="2018-03-26T13:34:42.937" UserId="8" />
  <row Id="6261" PostId="3616" Score="1" Text="А що пишуть словники, з якими ви звірялися перед тим, як опублікувати запитання? Чи були якісь неточності чи суперечності між ними, які ви помітили, і тому ставите це запитання?" CreationDate="2018-03-26T13:41:32.507" UserId="8" />
  <row Id="6265" PostId="3619" Score="0" Text="Коло слова стоїть позначення розмовне (розм.), тому, на мою думку його використання актуальне." CreationDate="2018-03-26T16:23:20.873" UserId="1500" />
  <row Id="6275" PostId="3619" Score="0" Text="[Особисто](/search?q=штиб) вживаю." CreationDate="2018-03-26T18:13:21.727" UserId="585" />
  <row Id="6291" PostId="3619" Score="0" Text="Я змушений проголосувати за закриття цього запитання. Причини: (1) ви посилаєтеся на словник, який вже вказує на використання («розм.» = розмовна мова). То у чому полягає запитання?; (2) не пояснене слово «актуальне». Ми можемо обʼєктивно говорити про усталеність, а актуальність — це опитування громадської думки або голосування; (3) «на вашу думку» — це завжди погано. Думки у кожного — свої, і тому Stack Exchange такі запитання не заохочує. Натомість, відповіді мають ґрунтуватися на поважних дослідженнях та джерелах, а власна думка не може бути основою відповіді." CreationDate="2018-03-26T20:27:01.890" UserId="8" />
  <row Id="6285" PostId="3620" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE!&#xA;Наші критерії якості вимагають, щоб запитання містило **контекст**.&#xA;Також, запитання, які не демонструють **спроби автора самостійно відповісти** на нього, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Щоб виправити запитання, натисніть [edit] у лівому нижньому куті під запитанням. Ще раз, ласкаво просимо і дякуємо, що приєдналися до спільноти!" CreationDate="2018-03-26T20:13:46.317" UserId="8" />
  <row Id="6292" PostId="3620" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/75118/discussion-between-p-vovk-and-bytebuster)." CreationDate="2018-03-26T20:27:30.883" UserId="240" />
  <row Id="6273" PostId="3622" Score="0" Text="@Follower я з Вами згодна. Будь ласка, додайте Вашу відповідь. Єдине джерело, яке я знайшла з словом &quot;блоґ&quot; стаття в Вікіпедії https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BB%D0%BE%D0%B3" CreationDate="2018-03-26T17:34:25.537" UserId="1467" />
  <row Id="6278" PostId="3623" Score="3" Text="А можете конкретизувати: про які саме словники Ви кажете?" CreationDate="2018-03-26T18:24:04.207" UserId="4" />
  <row Id="6434" PostId="3625" Score="3" Text="Я незгоден. П'яте значення слова «[відкрити](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=12823&amp;page=422)» і третє значення слова «[закрити](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=29959&amp;page=985)» в СУМ. Я вважаю, що вживати можна обидві пари _(так, «розплющити»/«заплющити» точніші (вони мають менші множини значень); іще «розплющити»/«заплющити» самобутніші («відкрити»/«закрити»/«открыть»/«закрыть»/«open»/«close» кажуть майже у будь-якій мові), тож не варто дозволяти витісняти їх більш загальнішим; але одне лише це не робить пару «відкрити»/«закрити» неправильною)." CreationDate="2018-03-30T11:49:30.683" UserId="4" />
  <row Id="6282" PostId="3626" Score="0" Text="Тут би, по-моєму, пасувала інформація про те, що чинний «Правопис» ([примітка до § 15](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par15prym)) дозволяє **вимовляти** у **власних** назвах іншомовного походження /ґ/ (коли в оригіналі звучить /g/) — але, на жаль, не сказано чітко: лише вимовляти, чи й писати теж — і в будь-якому разі це наразі стосується лише власних назв." CreationDate="2018-03-26T18:47:12.907" UserId="4" />
  <row Id="6288" PostId="3626" Score="0" Text="Але ще є правила транслітерації від кабміну, НУ" CreationDate="2018-03-26T20:19:47.417" UserId="240" />
  <row Id="6277" PostId="3629" Score="1" Text="Подібне: [Звідки в українській мові слово **охоронник**, і в чому його відмінність від **охоронця**?](/questions/1104/)" CreationDate="2018-03-26T18:21:26.847" UserId="585" />
  <row Id="6279" PostId="3629" Score="1" Text="У яких саме словниках іншомовних слів і списках русизмів трапляється «захисник»?" CreationDate="2018-03-26T18:25:45.220" UserId="4" />
  <row Id="6330" PostId="3629" Score="0" Text="Наприклад, http://www.jnsm.com.ua/ures/book/index.shtml." CreationDate="2018-03-27T09:53:34.270" UserId="1519" />
  <row Id="6432" PostId="3629" Score="0" Text="@АлисаМоллс, дякую, що відповіли. Перепрошую, не помітив відразу відповідь. (Узагалі, коли Ви звертаєтеся не до того, хто є автором запитання чи відповіді, яке/яку Ви коментуєте, варто додавати напочатку коментаря його ім'я через `@` (он як я Ваше), інакше він не отримає сповіщення про Ваш коментар)." CreationDate="2018-03-30T11:33:06.783" UserId="4" />
  <row Id="6433" PostId="3629" Score="0" Text="@АлисаМоллс, (1) **не зрозумів, де саме там написано, що це іншомовне слово або русизм**; (2) таку інформацію варто додати у запитання." CreationDate="2018-03-30T11:35:04.933" UserId="4" />
  <row Id="6298" PostId="3636" Score="0" Text="Я розумію, але поки зазначаю, що 8. Не знаю, чи це правильно, але у СУМі зазначено, що це 1-8, адже тільки до &quot;М&quot;. Тоді як порадите подавати, СУМ-20 чи СУМ-8?" CreationDate="2018-03-26T21:31:26.033" UserId="1481" />
  <row Id="6320" PostId="3636" Score="1" Text="Я б писав СУМ-20. Словник уже [відомий як СУМ-20](//uk.wikipedia.org/wiki/СУМ-20) і сам себе [у вступі характеризує як 20-томний](http://www.ulif.org.ua/sites/default/files/vstup_1_8_54.pdf). Це число потрібне не для фіксації того, скільки на якийсь момент часу вже видали томів, а для того, щоб відрізняти його від інших словників із подібними назвами (зокрема СУМ-11). Навіть якщо видавництво принипить видавати нові томи, це нічого не змінить, він залишиться «недовиданим СУМ-20» (аналогічно до того, як «Етимологічний словник української мови: в 7 томах» за 46 років так і не видав том 7)." CreationDate="2018-03-27T08:37:48.173" UserId="4" />
  <row Id="6322" PostId="3636" Score="0" Text="А точне зазначення наявної на певний момент часу кількості томів не лише не має практичного сенсу, а й потенційно перешкоджає розрізненню його зі словником 1970-х років, адже при такій схемі йменування новий словник, коли вже видасть том 11, але ще не видасть том 12, теж тимчасово стане «СУМ-11» :)." CreationDate="2018-03-27T08:46:29.180" UserId="4" />
  <row Id="6304" PostId="3637" Score="1" Text="Я наводила приклад із СУМу, але от чи справді це підходить для контексту? Бо дерево дуплаве=дерево із дуплами. А от корінь? Перегляньте вище мої думки з приводу цього." CreationDate="2018-03-27T06:37:50.220" UserId="1481" />
  <row Id="6307" PostId="3637" Score="1" Text="Пані Оксанко Струс, інформацію щодо вашого коментаря додала у відповідь" CreationDate="2018-03-27T07:25:47.203" UserId="1502" />
  <row Id="6318" PostId="3637" Score="1" Text="@ОксанкаСтрус, мені здається, корінь дерева цілком може бути дуплавим. Якщо корінь частково визирає з-під землі (а не цілком розташований у землі) і настільки старий/широкий, що в ньому утворилися дупла. (А те, що автор відповіді спочатку просто продублювала тлумачення «дуплявий» із тексту запитання, ніяк не пояснивши це, мене теж було здивувало.)" CreationDate="2018-03-27T08:23:32.543" UserId="4" />
  <row Id="6300" PostId="3638" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Дякуємо, що приєдналися до спільноти." CreationDate="2018-03-26T22:33:02.303" UserId="8" />
  <row Id="6335" PostId="3638" Score="1" Text="Ви могли би підкріпити думку про &quot;русизм&quot;?" CreationDate="2018-03-27T10:57:36.713" UserId="1455" />
  <row Id="6357" PostId="3638" Score="0" Text="Тут містяться вказівка на те, що поняття &quot;роди&quot; та &quot;родильний будинок&quot; є помилковими: https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%97:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%85_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA" CreationDate="2018-03-27T20:44:20.030" UserId="1515" />
  <row Id="6305" PostId="3639" Score="0" Text="Зазначу: 1) українська мова теж має: слова _сам_ і _родити_ (_рід_), наростка [_-ок_](https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky &quot;64. б) при творенні нових іменників різноманітного змісту&quot;); 2) про всяк треʼ обачніше вибирати приклади ӝерел, бо коли існує паралельно московська, є велика ймовірність [машиноперекладу](//zbruc.eu/node/76615 &quot;«Шляхи повідомлення»&#xA;Юрій Андрухович&quot;) саме з неї." CreationDate="2018-03-27T06:56:55.453" UserId="585" />
  <row Id="6302" PostId="3640" Score="0" Text="Жнива гарячі тому, що всі так працюють, що їм гаряче в буквальному сенсі. Гарячий на руку, тому що може погарячкувати. Заливатись гарячими сльозьми - мені не зрозуміло." CreationDate="2018-03-27T06:19:54.077" UserId="9" />
  <row Id="6303" PostId="3640" Score="1" Text="А &quot;горящіє&quot; путівки - це таки, що ось-ось сгорять. Гарячі ж путівки -&#xA; це можуть бути такі, що їх багато купляють." CreationDate="2018-03-27T06:21:12.067" UserId="9" />
  <row Id="6311" PostId="3640" Score="1" Text="@Yola , але ж вони таки дійсно сгорять: день Х настане - і плакали вільні місця у тур-групі... Але я не агітую за певне слово, тим паче, що такі дієприкметники на -ущий, -ащий вважаються старослов'янизмами і вживаються дуже рідко." CreationDate="2018-03-27T07:43:02.890" UserId="1451" />
  <row Id="6313" PostId="3640" Score="0" Text="Упс, мені здавалось, що ви пропонуєте варіант &quot;гарячі путівки&quot;." CreationDate="2018-03-27T08:00:06.557" UserId="9" />
  <row Id="6324" PostId="3640" Score="0" Text="@Yola, гарячі путівки - єдиний варіант сталого словосполучення, зафіксований у словнику. І можливо, туроператори так поспішають їх продати, що їм теж щей як гаряче. Або вони їм руки пекуть - через це гарячі. Але я би обрала щось на кшталт нагальні." CreationDate="2018-03-27T09:00:16.723" UserId="1451" />
  <row Id="7577" PostId="3640" Score="0" Text="Гарячі путівки - усталений вираз і тут нічого вигадувати непотрібно." CreationDate="2018-09-03T13:46:45.293" UserId="1024" />
  <row Id="6331" PostId="3641" Score="0" Text="Цікаво, чому хтось поставив «мінус». По-моєму, гарна аргументована відповідь." CreationDate="2018-03-27T10:08:30.990" UserId="4" />
  <row Id="6333" PostId="3641" Score="0" Text="@Follower, а в чому різнобій? Можна скорочувати справжні імена до ініціалів (а пункт 1 каже, що навіть справжні не можна скорочувати не до ініціалів а-ля «Дмит. Петренко»), неспражні — не можна взагалі (за підсумком; приклад про Панаса Мирного автор прибрала, бо, ймовірно, вважає, що його помилково включили в категорію «не можна»). Мінусувати через Леніна/Сталіна взагалі дивно — що б не значили ці імена особисто для нас, з історії їх уже не викреслити (а Путіна у відповіді, до речі, й не було). По-моєму, відповідь варта «плюса». Щонайменше, вона підсумовує погляди, присутні в сучасній пресі." CreationDate="2018-03-27T10:42:59.090" UserId="4" />
  <row Id="6309" PostId="3642" Score="2" Text="Не знаю, як там Мета, але Ґуґль шче рає _млявоплинна_, чим це слово не підходить? Ось _млявоплинна хвороба_ цїлком [сі шукає](//www.google.com.ua/search?q=млявоплинна+хвороба&amp;lr=-lang_ru&amp;safe=off)." CreationDate="2018-03-27T07:31:29.570" UserId="585" />
  <row Id="6314" PostId="3642" Score="2" Text="[Наказ МОЗ України N 555 від 27 червня 2013 року](http://mtd.dec.gov.ua/images/dodatki/2013_555_HOZL/2013_555_hozl_kn.pdf): &quot;Хлоридно-натрієві ванни показані&#xA;пацієнтам з ХОЗЛ з проявами **млявоплинного** запалення і в фазі ремісії процесу&quot;. ХОЗЛ тут це &quot;хронічне обструктивне захворювання легені&quot;." CreationDate="2018-03-27T08:06:20.497" UserId="69" />
  <row Id="6337" PostId="3650" Score="0" Text="частина *знижувальний* мені подобається, бо це означає призначенний для зниження. Але тут, мабуть, цікавить саме перша частина, *жаро-* або *температуро-*." CreationDate="2018-03-27T12:35:29.613" UserId="9" />
  <row Id="6340" PostId="3650" Score="1" Text="Наші критерії якості вимагають, щоб запитання містило **контекст**. Знижувати жар або температуру може медикамент, а може корпус якої-небудь печі чи літального апарату, наприклад.&#xA;Також, якщо ви посилаєтеся на словники, то варто вказувати не назву, а URL. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Щоб виправити запитання, натисніть [edit] у лівому нижньому куті під запитанням." CreationDate="2018-03-27T15:20:00.263" UserId="8" />
  <row Id="6341" PostId="3652" Score="0" Text="А що пишуть словники, в які ви дивилися перед тим, як опублікувати запитання?" CreationDate="2018-03-27T15:21:49.167" UserId="8" />
  <row Id="10410" PostId="3655" Score="0" Text="Уповільнений - це &quot;замедленный&quot;. Млявоплинний більше підходить для &quot;вялотекущий&quot;." CreationDate="2020-04-13T10:06:01.490" UserId="221" />
  <row Id="6338" PostId="3656" Score="0" Text="Зазначу, шчо тоь ж СУМ маʼ наприклад спільнопневе [супірник](http://sum.in.ua/s/supirnyk &quot;Том 9, 1978. — Стор. 847.&quot;)" CreationDate="2018-03-27T14:44:04.963" UserId="585" />
  <row Id="6339" PostId="3656" Score="0" Text="Цікаво, що це за словник." CreationDate="2018-03-27T14:46:49.457" UserId="4" />
  <row Id="6421" PostId="3656" Score="1" Text="Всупір саме і є скороченим варіантом слова всупереч, тож у діловому стилі його краще не вживати, так само, як і інші скорочення." CreationDate="2018-03-29T22:23:55.520" UserId="1024" />
  <row Id="6443" PostId="3658" Score="1" Text="Мені здається, що це запитання видалене несправедливо. Навпаки, воно **є зразковим складним запитанням**, і кожен з нас міг би розгубитися, поглянувши у словники. І це зразкове запитання цілком заслуговує на зразкову відповідь. Інша справа, що напіввідповідь у коментарях відлякує інших користувачів від того, щоб створити повноцінну відповідь. Тому пропоную запитання відновити, а напіввідповідь видалити. Але ваша думка, як авторки допису, є вирішальною." CreationDate="2018-03-31T10:10:18.770" UserId="8" />
  <row Id="6436" PostId="3665" Score="2" Text="Не знаю, чомусь _вітаю_ не здає сї урочистим, часто особисто так пишу мережею." CreationDate="2018-03-30T15:44:15.103" UserId="585" />
  <row Id="6354" PostId="3667" Score="0" Text="Виходячи з того, як вчили мене у школі / університеті." CreationDate="2018-03-27T19:43:31.893" UserId="1515" />
  <row Id="6356" PostId="3667" Score="1" Text="На жаль, не можу дати чіткого обгрунтування. Здається, головним аргументом на користь слова &quot;яєчня&quot; було те, що &quot;яєшня&quot; є застарілим." CreationDate="2018-03-27T20:04:04.333" UserId="1515" />
  <row Id="12715" PostId="3668" Score="0" Text="Відповідь містить посилання на не дійсний ресурс, що перенаправляє на підозрілий вебсайт. Публікація в інтернеті від автора зі статусом науковця не є науковою статтею. Посилання на таке джерело не можна вважати авторитетним і достатнім, щоб визнати відповідь на запитання вірною. Навіть якщо автор запитання вважає її прийнятною." CreationDate="2023-04-29T00:26:27.047" UserId="2207" />
  <row Id="12721" PostId="3668" Score="1" Text="@Skill, я оновив застаріле посилання (і також дав пряме посилання на відповідний експрес-урок Авраменка). Звісно, авторитет Авраменка не безумовний (кожна людина може помилитися; хоча Авраменко згадує «словники», але не вточнює які саме й імовірно має на увазі той самий СУМ-11, про який уже знає автор запитання)." CreationDate="2023-05-02T14:45:13.897" UserId="4" />
  <row Id="6362" PostId="3669" Score="0" Text="Якщо те, що ви знайшли у словнику, свідчить про тотожність, то у чому са́ме полягає запитання?" CreationDate="2018-03-28T01:38:34.393" UserId="8" />
  <row Id="6360" PostId="3670" Score="1" Text="Будь ласка, впишіть у запитання ті варіанти перекладу, які надаються за посиланнями, а також уточніть, чим са́ме вони не підходять, з вашої точки зору. Інакше, тривіальною відповіддю буде «ось, Майкрософт пропонує такий переклад, і це є відповідь на запитання»." CreationDate="2018-03-28T01:37:08.123" UserId="8" />
  <row Id="6358" PostId="3675" Score="2" Text="Див. також: [«Як бути з віддієслівними іменниками на -ння, -ття?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/3084)." CreationDate="2018-03-27T21:38:28.513" UserId="4" />
  <row Id="6368" PostId="3677" Score="0" Text="Схоже: [**Закордон** чи **за кордон**, **закордоном** чи **за кордоном**?](/questions/900/)" CreationDate="2018-03-28T06:28:49.137" UserId="585" />
  <row Id="6415" PostId="3678" Score="2" Text="У [словнику синонімів](https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0) держава є серед синонімів до слова &quot;влада&quot;, хоча з ознакою &quot;заст.&quot; І це, доречі, пояснює вираз &quot;у аеропорту Президента зустрічали представники іноземних держав&quot; - ніколи &quot;країн&quot;, тому що це представники іноземної влади, а не країни." CreationDate="2018-03-29T17:26:32.807" UserId="69" />
  <row Id="6370" PostId="3683" Score="0" Text="Згода, але не зовсім. Якби все було так просто!) Ви розповіли про значення, які не зовсім відірвані від французьського виразу (&quot;на свіжому повітрі&quot;). Я б хотіла акцентувати на тому, що в моїх прикладах слово ПЛЕНЕР вже не є ані жанром живопису, ані практикою малярства, а вживається в значенні ФЕСТИВАЛЮ МИСТЕЦТВ, при чому далеко не тільки живопису, а й скульптури, народних промислів, навіть поезії, фотографії, відео. Останні три не з прикладів, але я особисто брала участь в таких заходах, хоч і не можу сказати, чи слушна думка була називати фестиваль поезії планером, то радше була гра словами." CreationDate="2018-03-28T08:19:33.457" UserId="1455" />
  <row Id="6371" PostId="3683" Score="0" Text="Зате в моїх прикладах у питанні це назви заходів тих організацій, що викликають довіру, тобто вони стабільно проходять під цією назвою і вже призвичаєні. Питання в тому, що коли нове значення відходить досить далеко, воно має шанс стати омонімом. Пленер як 1) жанр, 2) зустріч малярів на свіжому повітрі 3) фестиваль на галявині/в приміщенні/де завгодно за участю будь-яких митців - чи достатньо далеко, чи ні від первісного ПЛАНЕРУ?" CreationDate="2018-03-28T08:19:41.530" UserId="1455" />
  <row Id="6401" PostId="3683" Score="0" Text="@ХристинаВороніна, «чи достатньо далеко» — мені здається, що ні. А Ви можете навести якісь приклади «коли нове значення відходить досить далеко і [таки…] стає омонімом»?" CreationDate="2018-03-28T22:25:12.573" UserId="4" />
  <row Id="6416" PostId="3683" Score="1" Text="@Sasha колись ключ до дверей (пор. ключка «гак із довгим держаком») і журавлиний ключ були одна­кові за формою — і слово ключ було одне, але тепер, коли вже немає подібності між обома ключами, це слово пере­творилося на два слова з різним значенням: ключ1 «знаряд­дя для замикання замка» і ключ2 «ряд однорідних предметів, що рухаються один за одним, утворюючи кут» https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/omonimi/5-1-0-56" CreationDate="2018-03-29T19:08:12.680" UserId="1455" />
  <row Id="6426" PostId="3683" Score="1" Text="@ХристинаВороніна, ну, це дуже вже далекі значення; тобто дуже вже історично віддалене від нас те, що їх об'єднує. Мені здається, що оскільки «пленер» порівняно нещодавнього походження — то тут усе простіше." CreationDate="2018-03-30T05:35:30.373" UserId="4" />
  <row Id="6422" PostId="3685" Score="1" Text="просто питання, - Чи можливий варіант із суфіксом -евич? Олесевич? Чи це русизм?" CreationDate="2018-03-29T22:30:55.910" UserId="1024" />
  <row Id="6997" PostId="3685" Score="0" Text="@ЮрійГладьо неможливо, диви сусіднього відпису." CreationDate="2018-05-30T21:23:42.950" UserId="585" />
  <row Id="6372" PostId="3688" Score="2" Text="а якщо людина завзято мандрує лише Україною?" CreationDate="2018-03-28T09:59:00.320" UserId="9" />
  <row Id="6373" PostId="3688" Score="0" Text="@Yola сьогодні у загальному сприйнятті ЗАВЗЯТІСТЬ мандрівників поєднується більше з мандрами світом, тобто, уточнювати треба радше для випадку з мандрами Україною, а не світом, але я доповнив відповідь, думаю, вона тепер повніша." CreationDate="2018-03-28T10:00:47.863" UserId="240" />
  <row Id="6374" PostId="3688" Score="0" Text="а як тоді перекласти spacetrotter - той хто завзято мандрує по планетах ;) Здається треба якось прив'язуватись до нашої кульки." CreationDate="2018-03-28T10:03:39.453" UserId="9" />
  <row Id="6375" PostId="3688" Score="2" Text="Цікаво, чи підійде сюди «[затятий](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=33397&amp;page=1070)» у значенні 2 «який виражає найвищий ступінь ознаки, вияву чого-небудь»? Чи це буде вже занадто сильний ступінь вираження ознаки?" CreationDate="2018-03-28T10:04:41.003" UserId="4" />
  <row Id="6376" PostId="3688" Score="1" Text="@Sasha я, до речі, дивився словник з цією статтею і мені здалося що це слово, все-таки, не зовсім підходить." CreationDate="2018-03-28T10:07:25.673" UserId="240" />
  <row Id="6377" PostId="3688" Score="0" Text="Є вираз «громадянин світу», що, як я раніше думав, означає щось на зразок «globetrotter» — але виявилося, що це словосполучення має ще й пряме значення, яке недоречне. Може «мешканець світу» або просто «мандрівник світом»?" CreationDate="2018-03-28T10:07:34.717" UserId="4" />
  <row Id="6378" PostId="3688" Score="5" Text="А ще є розмовне слово «[обходи́світ](http://sum.in.ua/s/obkhodysvit) ([-ка](http://sum.in.ua/s/obkhodysvitka))»." CreationDate="2018-03-28T10:08:50.977" UserId="4" />
  <row Id="6379" PostId="3688" Score="1" Text="@Sasha обходисвіт - супер. Додам, як буду з комп'ютера." CreationDate="2018-03-28T10:10:46.357" UserId="240" />
  <row Id="6380" PostId="3688" Score="5" Text="*«- **Обійдисвіт** – надто скромне  прізвисько для  тебе, сину Араторна! – із захватом  вигукнув Еомер. –  Я б назвав тебе  **Облетисвіт**...»* — LOTR у перекладі О.М.Мокровольського" CreationDate="2018-03-28T10:38:48.517" UserId="8" />
  <row Id="6382" PostId="3688" Score="0" Text="@Yola як вам? Ми достатньо прив’язались в кінцевій частині відповіді до нашої культури?" CreationDate="2018-03-28T14:21:46.303" UserId="240" />
  <row Id="6405" PostId="3688" Score="1" Text="Так, +1 від мене ви маєте;)" CreationDate="2018-03-29T05:36:01.103" UserId="9" />
  <row Id="7172" PostId="3688" Score="0" Text="Взагалі-то постанова Кабміну, на яку ви посилаєтесь, затверджує таблицю транслітерації українського алфавіту латиницею, а не навпаки. Проте [§ 87 Чинного правопису української мови](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par87) каже нам, що літери G та H передаються літерою Г. Збереження звуку [g] не є порушенням орфоепічної норми тільки для власних назв, про це нам каже примітка до [§15](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par15).&#xA;&#xA;Таблиця ж, затверджена Кабміном, була створена для формалізації, щоб полегшити роботу, яка потребує латинізації українських слів." CreationDate="2018-07-14T11:36:13.640" UserId="1422" />
  <row Id="7173" PostId="3688" Score="0" Text="@muffin так, ви праві, видаляю." CreationDate="2018-07-14T11:40:50.057" UserId="240" />
  <row Id="6392" PostId="3692" Score="1" Text="гадаю, РОЗДЕКОРОВАНИЙ підійде" CreationDate="2018-03-28T17:30:30.417" UserId="1455" />
  <row Id="6402" PostId="3692" Score="0" Text="@ХристинаВороніна, коментарі не призначені для надання (напів-)відповідей. Мета коментарів — спонукати автора покращити/уточнити своє запитання. Якщо маєте відповідь, краще оформити її як відповідь." CreationDate="2018-03-29T01:19:56.650" UserId="8" />
  <row Id="6404" PostId="3692" Score="1" Text="А чим банальні варіанти з Google Translate не підходять: «оздоблений»/«прикрашений»/«нарядний»/«пишно оздоблений»/«пишно прикрашений»?" CreationDate="2018-03-29T02:41:11.177" UserId="4" />
  <row Id="6414" PostId="3692" Score="1" Text="@Sasha як на мене, перші три можуть характеризувати будь-яку епоху, бо оздоблювали завжди, а ось останні два + просто слово &quot;пишний&quot; досить добре підходять (я просто чомусь навіть не подумав про цей корінь. (пишний). Будете писати відповідь чи мені самому?" CreationDate="2018-03-29T15:16:05.490" UserId="240" />
  <row Id="6398" PostId="3693" Score="0" Text="Як на мене, то&#xA;Діловод – це особа, яка приймає, надсилає і сортує документи, листи та інші ділові папери за ступенем важливості; не стосується створення статей і т.д.&#xA;Писар - застаріле і не передбачає створення чогось на підставі аналізу певних даних." CreationDate="2018-03-28T18:51:23.830" UserId="1515" />
  <row Id="7628" PostId="3694" Score="0" Text="Мабуть, варто також додати, що [проект правопису 2018](//mon.gov.ua/storage/app/media/gromadske-obgovorennya/2018/08/15/novoi-redaktsii-pravopisu.pdf) на с. 35 теж містить правило, аналогічне до запропонованого в проекті-1999: «[З дефісом пишемо] д) числівниково-літерні найменування класів, будинків, корпусів, поштових&#xA;відділень тощо: 7-А клас, 10-В клас, будúнок No 28-Г, кóрпус 3-А; Кúїв-1»." CreationDate="2018-09-07T17:23:02.153" UserId="4" />
  <row Id="6403" PostId="3695" Score="2" Text="Що означає «Let's play»? Що означає «Let's player»? Де Ви бачите на сайті «Словотвір» варіант «летсплей»?" CreationDate="2018-03-29T02:36:10.050" UserId="4" />
  <row Id="6406" PostId="3695" Score="0" Text="У Вас усе ще не вистачає пояснення, що таке «let's play» і «let's player». Те, що Ви надали посилання на Словотвір — це добре, але пояснення задачі (еквівалент чого саме треба віднайти) має бути в самому запитанні, а не лише в прилінкованих матеріалах." CreationDate="2018-03-29T10:02:21.783" UserId="4" />
  <row Id="6408" PostId="3697" Score="0" Text="&quot;Доцільно&quot; - залежить від ваших цілей. Як бачите у художній літературі вживається. Інше питання - чи можна вживати у офіційних текстах і т.і." CreationDate="2018-03-29T10:46:06.210" UserId="69" />
  <row Id="6409" PostId="3697" Score="0" Text="так, саме це я мала на увазі, чи можна вживати в офіційних текстах?" CreationDate="2018-03-29T10:48:01.767" UserId="1500" />
  <row Id="6410" PostId="3697" Score="1" Text="[Державні сайти](//www.google.com/search?q=автіка+site:gov.ua), зокрема [Прикордонна служба](//www.google.com/search?q=автіка+site:dpsu.gov.ua), іноді вживають." CreationDate="2018-03-29T10:55:16.097" UserId="4" />
  <row Id="6411" PostId="3697" Score="2" Text="На мою думку, це як «наразі» — хоч словники ще не фіксують як повністю нормативне, але по факту вже вживається, навіть, здається, в офіційній мові." CreationDate="2018-03-29T10:57:20.360" UserId="4" />
  <row Id="6437" PostId="3701" Score="0" Text="я вже проголосував за відповідь, а якщо ви додасте з посиланням на коментар Саші ще й «пишно оздоблений»/«пишно прикрашений» (це нормально, інформацію з чужих коментарів можна брати до своїх відповідей), то я ще й прийму її, бо тоді вона для мене буде цілісною і повною." CreationDate="2018-03-30T16:11:59.513" UserId="240" />
  <row Id="6419" PostId="3702" Score="0" Text="Дякую ! Виправила помилку." CreationDate="2018-03-29T21:10:28.053" UserId="1502" />
  <row Id="6420" PostId="3702" Score="0" Text="Прошу. + Пробіл, і буде ідеально." CreationDate="2018-03-29T21:15:57.583" UserId="240" />
  <row Id="6423" PostId="3710" Score="0" Text="-1: цей потік свідомості ґрунтується лише на субʼєктивних відчуттях автора і не ґрунтується на інформації зі словників. Саме тому ця відповідь містить увесь спектр недоліків — від неточностей до помилок." CreationDate="2018-03-29T22:51:54.130" UserId="8" />
  <row Id="6435" PostId="3710" Score="0" Text="З першою частиною: «Слово „захисник Б ніяк не може бути русизмом, тому що в цього слова інша етимологія ніж у російського відповідника „защитник“» — абсолютно згоден (тільки от би додати цитати з джерел, що підтверджують це). А от з другою, зокрема «люди, які стоять на захисті країни є оборонцями, тому що країну неможливо заховати» — ні, по-моєму, Ви надто буквально сприймаєте корені, слова з часом можуть змінювати значення (а корені — тим більше, наприклад, Ви знали, що всі слова за [цим посиланням](//ukrainian.stackexchange.com/a/2594) однокорінні)." CreationDate="2018-03-30T12:13:38.340" UserId="4" />
  <row Id="6438" PostId="3710" Score="0" Text="Дійсно, з часом слова можуть змінювати значення, але в даному випадку цього ще не сталося. Наприклад на вас напали уночі - ви будете оборонятися чи охоронятися? Корені теж можуть змінюватися. Так слово боронити тепер має корінь &quot;борон&quot;, Хоча древній корінь &quot;бор&quot; (бр) легко прослідковується. БРати - нема голосної всередині, бЕру - літера &quot;е&quot; появилась, вибІр, вибОри, вибИрати. Цей же корінь &quot;бр&quot; є в таких різних словах, як берегти і зброя. Є й більш неподібні слова з одним древнім коренем: слово, слух, сліпий :)" CreationDate="2018-03-30T16:53:00.643" UserId="1024" />
  <row Id="6441" PostId="3710" Score="0" Text="@ЮрійГладьо, себе я буду обороняти. А когось іншого — може, й охороняти. Особливо, як нападу ще не відбулося (а я виконую якісь превентивні дії). «Обороняти» й «охороняти», по-моєму, різняться перш за все 2 аспектами: (1) «оборона» передбачає активніші дії (як ще не напали, то це зазв. ще не оборона); (2) «охорона» може передбачати двобічний зачист (напр., охороняти можна злочинців — не лише не давати на них напасти, а й не давати їм напасти/утекти). Пишучи коментар до когось, хто не є автором запит./відп., будь ласка, вказуйте його ім'я через `@` (як я Ваше), інакше він не отримує сповіщення." CreationDate="2018-03-31T04:09:15.217" UserId="4" />
  <row Id="6431" PostId="3713" Score="0" Text="А «веб-сайт» Ви теж розглядаєте як кандидат в плеоназми  (чи лише «інтернет-сайт»)?" CreationDate="2018-03-30T11:15:52.210" UserId="4" />
  <row Id="6439" PostId="3713" Score="3" Text="@Sasha, як на мене, розглядала би, тому що назва сайт, на відміну від англійської, в українській мові може стосуватися лише інтернет-простору. Але (на жаль) слово &quot;веб-сайт&quot; є у словнику))" CreationDate="2018-03-30T17:48:11.583" UserId="1451" />
  <row Id="6447" PostId="3719" Score="0" Text="А як Ви дивитеся на мій варіант, **_Доброго здоров'я_**?" CreationDate="2018-03-31T20:21:37.617" UserId="129" />
  <row Id="6448" PostId="3719" Score="0" Text="Щодо _**Шановний**_ - для пошти норм, а от для месенджерів якось наче вже й занадто офіційно" CreationDate="2018-03-31T20:23:06.790" UserId="129" />
  <row Id="6450" PostId="3719" Score="1" Text="@SerhiiKheilyk ***Доброго здоров'я***, на мою думку, також прийнятний варіант." CreationDate="2018-04-01T06:13:41.613" UserId="1467" />
  <row Id="6757" PostId="3719" Score="0" Text="Маріє, щоб прийняти Вашу відповідь, можна Вас попросити додати _**Доброго здоров'я**_ у неї?" CreationDate="2018-04-17T16:55:22.723" UserId="129" />
  <row Id="6936" PostId="3719" Score="1" Text="@SerhiiKheilyk Ваше прохання виконано" CreationDate="2018-05-10T13:31:45.350" UserId="1467" />
  <row Id="6446" PostId="3721" Score="0" Text="Ідеально. Дякую!" CreationDate="2018-03-31T19:04:10.680" UserId="815" />
  <row Id="6451" PostId="3723" Score="1" Text="[r2u](https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BA&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on) з вами не погоджується, *порок* в значенні *дефект* перекладається як *вада*." CreationDate="2018-04-01T12:48:48.927" UserId="9" />
  <row Id="6454" PostId="3725" Score="2" Text="«American Medical Writers Association» — це не та назва, яку треба транскрибувати («Америкен Медикал Врайтерз Асовшієйшен»). А от «Microsoft» варто залишити Майкрософтом (а не перекладати як «Мікром'який»). Але де межа — мені сказати важко." CreationDate="2018-04-01T17:11:02.207" UserId="4" />
  <row Id="6455" PostId="3728" Score="0" Text="Коли вам треба *розмовний* стиль - &quot;намалюватися&quot;. Коли більш формальний - &quot;нанести макіяж&quot;." CreationDate="2018-04-02T07:37:24.740" UserId="767" />
  <row Id="6485" PostId="3729" Score="1" Text="@bytebuster Перевідкрив питання, оскільки контекст ширший за вживання літературної норми." CreationDate="2018-04-03T08:05:15.560" UserId="69" />
  <row Id="6469" PostId="3733" Score="1" Text="&quot;Особисто вважаю, що запозиченими словами треба користуватися в тій формі, в якій вони прийшли, якщо нема достатньо близького відповідника.&quot; А ви знаєте про купу неолоґізмів того ж 19 сторіччя, початку 20 сторіччя?" CreationDate="2018-04-02T15:22:16.947" UserId="240" />
  <row Id="6470" PostId="3733" Score="1" Text="До того ж, якщо щодо &quot;g&quot; наприкінці слова можна сперечатися, то перше &quot;g&quot; точно треба передавати через &quot;ґ&quot;." CreationDate="2018-04-02T15:25:16.797" UserId="240" />
  <row Id="6478" PostId="3733" Score="0" Text="@P. Vovk авжеж я знаю про неолоґізми, давайте створимо один такий замість шугаринґу. Якщо у вас є можливість науково довести правильність/доречність неолоґізму, гадаю, цей ресурс підтримає відповідь. Зараз я так зрозуміла, відповіді у вигляді вигаданих слів без наукового підґрунття небажані або не приймаються. Дякую за ґ, до речі." CreationDate="2018-04-02T16:46:40.760" UserId="1455" />
  <row Id="6468" PostId="3734" Score="1" Text="не могли б ви уточнити, який саме &quot;інший&quot; переклад подають російсько-українські словники? треба всю важливу інформацію виносити у відповідь, бо посилання можуть псуватися, а користувачі не мають  перехоити за кожним посиланням, щоби дізнатися, про що саме ви пишете." CreationDate="2018-04-02T15:20:31.283" UserId="240" />
  <row Id="6479" PostId="3734" Score="0" Text="Звичайно, зараз добавлю." CreationDate="2018-04-02T18:59:02.920" UserId="1500" />
  <row Id="6458" PostId="3737" Score="2" Text="Слово «розкрутка» [цілком вживається](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=розкрутка). Але воно є радше жаргонізмом/професіоналізмом (наприклад, згадується в цій ролі у [журналі «Мовознавство» 2003 року](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=%22жаргонізмів+і+професіоналізмів%22+%22розкрутка%22)), ніж нейтральною лексикою — принаймні у цьому значенні. Нормативно це називається [«пошукова оптимізація»](//uk.wikipedia.org/wiki/Оптимізація_для_пошукових_систем)." CreationDate="2018-04-02T11:01:25.687" UserId="4" />
  <row Id="6463" PostId="3737" Score="0" Text="@Sasha sxoge na ⅓ vidpovidi, budjte obačni cčodo _napiv vidpovidi_. /g" CreationDate="2018-04-02T14:25:52.387" UserId="585" />
  <row Id="6466" PostId="3737" Score="2" Text="@Follower, ну, «⅓ відповіді»≠«відповідь». Тому мені й не подобається оце «не пишіть (напів)відповіді у коментарях», бо, якби таке правило було б, воно створювало б умови, що перешкоджали б збиранню відповіді по дуже маленьких частинах різними людьми. Якби при цьому не було жорстких вимог щодо якості готової відповіді, можна було б такі фрагменти робити відповідями — а так, наче, і у відповіді не можна, і в коменти «не можна»." CreationDate="2018-04-02T14:46:14.217" UserId="4" />
  <row Id="6477" PostId="3737" Score="2" Text="@Sasha spokijnice, to buw **/g**art." CreationDate="2018-04-02T16:41:31.883" UserId="585" />
  <row Id="6467" PostId="3738" Score="0" Text="які саме значення має &quot;стакан&quot;, яких не має &quot;склянка&quot;? уточніть це у запитанні, будь ласка." CreationDate="2018-04-02T14:51:17.710" UserId="240" />
  <row Id="6472" PostId="3739" Score="0" Text="А чим са́ме незадоволені? *Карк* — цілком собі древнє слово, [прийшло](https://ukrainian.stackexchange.com/a/1172/) до нас ще з тих часів, як протоукраїнці :) говорили санскритом: कृकाट `/kṛkāṭa/`. Особисто мені не подобається лише голосна /о/, мало б бути *-ламний*." CreationDate="2018-04-02T16:03:20.453" UserId="8" />
  <row Id="6474" PostId="3739" Score="0" Text="@bytebuster вау далеко не карколамне, не задоволена тим, що вийде, коли в наведені приклади поставити карколамний ефект. Проти древнього слова нічого не маю." CreationDate="2018-04-02T16:32:24.107" UserId="1455" />
  <row Id="9773" PostId="3739" Score="1" Text="З [коментаря](https://www.facebook.com/ukrse/posts/2471974362928595?comment_id=2472638346195530) у фейсбуці: «В карпатських говірках найкращий відповідник —„йой“»." CreationDate="2019-12-13T18:03:50.817" UserId="4" />
  <row Id="10043" PostId="3740" Score="0" Text="То як слід казати: паперовий стакан чи паперова склянка?" CreationDate="2020-01-18T18:36:10.660" UserId="1876" />
  <row Id="10984" PostId="3740" Score="0" Text="@VitaliyTretyakov паперова склянка" CreationDate="2020-12-29T11:15:33.197" UserId="1467" />
  <row Id="6471" PostId="3741" Score="1" Text="пропоную вам додати посилання сюди: http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=20865&amp;page=707 і сказати, що тут цей вираз вже прибрали, а тому виникають сумніви, чи це сталий вираз, а чи необґрунтована калька, наприклад, бо поки що не надто зрозуміло, чому саме ви не довіряєте першому джерелу (хоч ми йому тут і всі не надто довіряємо)." CreationDate="2018-04-02T16:02:20.317" UserId="240" />
  <row Id="6473" PostId="3741" Score="2" Text="Див. також: [«Чи варто в українській мові вживати слово „даний“?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/2992). Коротко кажучи, «даний» у цьому значенні (тобто не у випадку, коли хтось щось комусь дає — адже «раз»/«випадок» не можна комусь дати) — канцеляризм. Варто у більшості випадків уживати «у цьому разі», «в такому разі», «у цьому випадку», «в такому випадку» і т.ін., а не «у даному разі» чи «у даному випадку» (хоча останні теж, мабуть, доречні в деяких сферах мовлення)." CreationDate="2018-04-02T16:25:13.607" UserId="4" />
  <row Id="13097" PostId="3741" Score="0" Text="«Наразі», «в цьому випадку»" CreationDate="2024-03-21T22:26:52.190" UserId="2207" />
  <row Id="6475" PostId="3742" Score="0" Text="саме такої відповіді я й потребувала)" CreationDate="2018-04-02T16:34:55.373" UserId="1455" />
  <row Id="9755" PostId="3742" Score="0" Text="Для мене wow effect більше пов'язаний з електронікою, аніж з рекламою. І в моїх результатах ґуґла купа схем на це словосполучення." CreationDate="2019-12-11T12:51:20.430" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9770" PostId="3742" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko Наведіть будь-ласка приклади. У відповіді зазначено, що Apple активно використовує wow-ефект, тому не дивно що електроніка і вау-ефект пов'язані. Але фраза &quot;вау-ефект більше пов'язаний з електронікою, а не з рекламою&quot;, як на мене, може означати що це якийсь інженерний термін з галузі електроніки, а не такий, що стосується реклами. Наприклад &quot;Бутси пов'язані з футболом, а не з рекламою&quot;." CreationDate="2019-12-13T10:29:20.057" UserId="69" />
  <row Id="9771" PostId="3742" Score="0" Text="Спробуйте набрати &quot;вау ефект схема гітара&quot; в анонімному режимі." CreationDate="2019-12-13T12:34:33.583" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9778" PostId="3742" Score="1" Text="@AndriyIvanchenko - я вас зрозумів, але це &quot;омонім&quot; з іншої сфери. Мається на увазі ефект який додається до електрогітари на кшталт такого: https://youtu.be/-RK3ifz9lUc?t=37 Це, очевидно, не те що шукає автор питання." CreationDate="2019-12-13T20:33:07.330" UserId="69" />
  <row Id="6480" PostId="3745" Score="4" Text="В чому полягає ваше запитання? Ви ж самі зазначили, що ці два слова вживаються в різних випадках. Чи потрібно більше прикладів?" CreationDate="2018-04-02T20:21:25.743" UserId="1500" />
  <row Id="6481" PostId="3745" Score="0" Text="Podibne + anqlijsjke: [**вимикач**, **вмикач** or **перемикач**](/q/1426/585). Teg ne rozumiju zapytannja." CreationDate="2018-04-02T20:47:31.413" UserId="585" />
  <row Id="6490" PostId="3745" Score="0" Text="Вимикати чи виключати що? Наведіть будь ласка приклади речень, в яких ви не знаєте яке слово краще вжити. У різних контекстах вживаються різні слова, про що і написано у словниках. Який контекст цікавить саме вас?" CreationDate="2018-04-03T09:24:38.213" UserId="69" />
  <row Id="6735" PostId="3745" Score="1" Text="Я зрозумів - ви намагаєтеся поділитися знаннями. В такому разі треба додати питання &quot;вимикати чи виключати&quot; із прикладами де є труднощі у використанні, а потім треба додати відповідь де ви **відповідаєте  на своє питання** і пояснюєте, як і чому у цих випадках треба використовувати одне слово замість іншого. Просто відповісти прямо у запитанні за правилами цього сайту - не можна." CreationDate="2018-04-15T09:29:55.010" UserId="69" />
  <row Id="7944" PostId="3748" Score="0" Text="Наведена стаття з сайту «Моя освіта» — це переклад [російської статті](https://thedifference.ru/chem-otlichaetsya-portmone-ot-koshelka/) з сайту TheDifference.ru." CreationDate="2018-11-06T19:42:30.297" UserId="4" />
  <row Id="7945" PostId="3748" Score="0" Text="Висновок «гаманець – виключно дамський аксесуар» викликає великі сумніви." CreationDate="2018-11-06T19:43:36.467" UserId="4" />
  <row Id="10399" PostId="3751" Score="0" Text="_Дія – це фаза плавного переходу з одного стану в інший протягом скінченного або нескінченно великого проміжку часу, тоді як подія – це «стрибок» з одного стану в інший за нескінченно малий (нехтовно малий) проміжок часу_" CreationDate="2020-04-10T13:44:00.817" UserId="9" />
  <row Id="6493" PostId="3753" Score="0" Text="Якщо ви (слушно) стверджуєте, що *«…не доцільно приводити фразу до норм літературної української мови»*, то як са́ме пропонуєте перекладати? Адже відповідь має містити пряму відповідь або, принаймні, варіанти." CreationDate="2018-04-03T12:10:33.740" UserId="8" />
  <row Id="6494" PostId="3753" Score="1" Text="Переклад &quot;кіна не буде&quot; - вже є у питанні." CreationDate="2018-04-03T12:11:38.040" UserId="69" />
  <row Id="6492" PostId="3755" Score="2" Text="Наступного разу додайте до запитання Ваші власні спроби знайти відповідь. Також, раджу подивитися [Як мені поставити хороше запитання](https://ukrainian.stackexchange.com/help/how-to-ask)" CreationDate="2018-04-03T10:36:35.333" UserId="1467" />
  <row Id="6495" PostId="3755" Score="0" Text="@Roma Вас заблокувала система за велику кількість питань, які отримали негативну оцінку. Відредагуйте їх за допомогою посилання [edit] щоб вони відповідали вимогам." CreationDate="2018-04-03T12:39:08.787" UserId="69" />
  <row Id="6510" PostId="3757" Score="0" Text="Думаю що причина тут лежить не у лінгвістичній площині, а у військово-організаційній." CreationDate="2018-04-04T07:24:11.680" UserId="69" />
  <row Id="6516" PostId="3757" Score="1" Text="А хіба РПК - це не _ручний пістолет-кулемет_ (як загальний вид зброї)?" CreationDate="2018-04-04T08:56:13.503" UserId="334" />
  <row Id="6518" PostId="3757" Score="3" Text="бо РПК це позначення моделі конкретної зброї, хоч і походить від скорочення його повної назви. Скажімо WD-40 хоч і походить від  Water Displacement 40, але в Україні продається як WD-40, а не ВВ-40. З РПК та сама історія, це назва моделі іноземного товару і незалежно від її передісторії і значення в іншій мові, має залишатися такою." CreationDate="2018-04-04T11:31:58.823" UserId="553" />
  <row Id="6812" PostId="3757" Score="0" Text="@Miroshko, а можна лінк на конкретну зброю?" CreationDate="2018-04-23T08:56:27.913" UserId="334" />
  <row Id="8733" PostId="3757" Score="0" Text="@Miroshko, ваш коментар виглядає як основа для гарної відповіді, якщо її підкріпити джерелами — тобто, посиланнями на якісь промислові стандарти, які в дійсності використовують оригінальну термінологію для назв моделей. Достатньо взяти будь-яку галузь, не обовʼязково військову. Напевно, таких посилань можна знайти досить багато." CreationDate="2019-04-21T16:55:20.480" UserId="8" />
  <row Id="6509" PostId="3758" Score="1" Text="Цікаво що [slovnyk.ua](https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BA%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F) містить таку форму, але це дійсно схоже на автоматичний переклад слова &quot;расцветутся&quot; - &quot;будуть інтенсивно розквітати&quot;." CreationDate="2018-04-04T07:15:12.150" UserId="69" />
  <row Id="6513" PostId="3759" Score="1" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/75484/discussion-on-question-by-anastasiya-belo4ka------)." CreationDate="2018-04-04T08:03:50.883" UserId="8" />
  <row Id="6517" PostId="3759" Score="1" Text="@AnastasiaBelo4ka, а що таке «чисельний/численний/числовний аналіз»? Галузь якої саме науки мається на увазі, для чого той аналіз призначений?" CreationDate="2018-04-04T08:56:45.623" UserId="4" />
  <row Id="6529" PostId="3765" Score="1" Text="I would consider approving another answer cause @follower clearly gave you much more links to work with." CreationDate="2018-04-04T18:38:55.293" UserId="240" />
  <row Id="6524" PostId="3766" Score="6" Text="Both specified links ([http://sum.in.ua](http://sum.in.ua) and [https://www.slovnyk.ua/index.php](https://www.slovnyk.ua/index.php)) actually refer to the **same** dictionary — Dictionary of the Ukrainian Language in 11 volumes by Potebnia Institute of Linguistics (issued in 1970–1980), which is accessible through many different websites nowadays." CreationDate="2018-04-04T15:50:41.180" UserId="4" />
  <row Id="6523" PostId="3769" Score="1" Text="Див. також: [«Правила вживання літери г/ґ/х при запозиченні іншомовних слів на g/h (гакер, гостинг)»](//ukrainian.stackexchange.com/q/347)." CreationDate="2018-04-04T15:40:36.343" UserId="4" />
  <row Id="6528" PostId="3769" Score="0" Text="Nepohano pidkryplüvaty čymosj _na moü dumku_." CreationDate="2018-04-04T18:02:31.027" UserId="585" />
  <row Id="6530" PostId="3771" Score="3" Text="Додайте, будь-ласка, кілька слів про ваші особисті спроби знайти відповідь." CreationDate="2018-04-04T19:55:47.673" UserId="1455" />
  <row Id="6563" PostId="3771" Score="2" Text="@ХристинаВороніна, мабуть, це одрук, але про всяк випадок: [«будь ласка»](//ukr-mova.in.ua/library/orfografiya/bud-laska) (вибачте за off-topic і прискіпливість)." CreationDate="2018-04-05T15:52:24.307" UserId="4" />
  <row Id="6571" PostId="3771" Score="1" Text="@Sasha так, це одрук) дякую)" CreationDate="2018-04-05T16:27:28.230" UserId="1455" />
  <row Id="6642" PostId="3772" Score="0" Text="Анатоліє, чи не могли б ви дати посилання на конкретний переклад &quot;Пятнадцятирічного капітана&quot;, з якого ви навели цитату? Якщо це з фізичної книжки, то я прошу вас навести рік та перекладачку/перекладача. Я маю припущення, що, оскільки це не оригінальний твір українською мовою, а переклад із французької, то могла бути вжитою непитома для української мови конструкція, яка не була потім вичитана. Наперед вдячна!" CreationDate="2018-04-10T19:51:01.060" UserId="390" />
  <row Id="6643" PostId="3772" Score="2" Text="Видатництво Країна мрій, 2010 рік, серія &quot;Улюблені книжки&quot; і перекладач Леся Борсук." CreationDate="2018-04-10T20:00:53.263" UserId="1505" />
  <row Id="6534" PostId="3776" Score="2" Text="Раджу пошукати синоніми у словниках синонімів, зокрема синоніми до слова «цмулити» у [«Словниках України on-line»](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) (вкладка «Синонімія»)." CreationDate="2018-04-04T22:32:43.113" UserId="4" />
  <row Id="6536" PostId="3776" Score="1" Text="Ніяке воно не застаріле." CreationDate="2018-04-05T03:47:57.327" UserId="9" />
  <row Id="6547" PostId="3783" Score="3" Text="Що таке «зап. южн.»? Ви у словнику русського язика шукали слово з української мови?" CreationDate="2018-04-05T09:42:11.780" UserId="8" />
  <row Id="6550" PostId="3783" Score="1" Text="@Sasha, Re: *«справді бракує»* — *&quot;[Now, &quot;but the hapless questioner could use that info!&quot;](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/222/) In nearly all cases someone posts the same information in a (much more comprehensive) answer. Or take the time yourself to write a real answer. […] If you don't care enough to write a real answer don't, **the likelihood that you're the only person in the world** /on the site that knows that bit of info **is very small**.&quot;*" CreationDate="2018-04-05T10:10:06.593" UserId="8" />
  <row Id="6553" PostId="3783" Score="1" Text="@AnastasiyaBelo4ka, Ви дивилися тлумачення слова «полова» в словнику **російської мови**; відповідно Ви знайшли тлумачення, що українське (і південноросійське, адже південноросійські діалекти часто мають дещо спільне з укр. мовою) «полова» — це те, що російською називають «мякина». Раджу натомість подивитися тлумачення слова «полова» в **українських** словниках (наприклад, [СУМ-11](http://sum.in.ua)) та енциклопедіях (наприклад, [Вікіпедії](//uk.wikipedia.org))." CreationDate="2018-04-05T12:17:31.567" UserId="4" />
  <row Id="6551" PostId="3785" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE!&#xA;У нас заохочуються запитання, які  демонструють **спробу автора самостійно відповісти** на нього. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Щоб виправити запитання, натисніть [edit] у лівому нижньому куті під запитанням. Ще раз, ласкаво просимо і дякуємо, що приєдналися до спільноти!" CreationDate="2018-04-05T11:22:05.080" UserId="8" />
  <row Id="6552" PostId="3785" Score="0" Text="[Podïbna problematika](/a/2629/585): _ewrika_, _newroloqiä_, _newron_…" CreationDate="2018-04-05T11:36:46.973" UserId="585" />
  <row Id="8375" PostId="3790" Score="0" Text="Стаття про коректне вживання слова, а ви дозволяєте собі слово &quot;совітських&quot;; радянських, якщо на те пішло." CreationDate="2019-01-29T10:56:39.307" UserId="1906" />
  <row Id="6570" PostId="3791" Score="1" Text="Reopen за спробу виправити запитання. Тепер воно не про переклад, а про етимологію, і є більш зрозумілим." CreationDate="2018-04-05T16:25:43.500" UserId="8" />
  <row Id="6575" PostId="3792" Score="0" Text="@Follower, дякую. Там посилання страхітливе, включно з `root=/usr/local/share/`, і цікаво, чи можливо експлойтнути цю дірку в безпеці. :)" CreationDate="2018-04-05T16:52:04.283" UserId="8" />
  <row Id="12402" PostId="3797" Score="0" Text="У словнику Грінченка: «О. = Основа, южнорусскій литературно-ученый вѣстникъ. Спб. 1861—1862». 1862 — імовірно, рік видання, а X — можливо, місяць. Але як розшифрувати 117 — не знаю, бо нумерація сторінок, здається, не наскрізна ([1](http://escriptorium.univer.kharkov.ua/handle/1237075002/8375), [2](https://archive.org/details/osnova_1862_10-2/mode/2up))." CreationDate="2022-09-05T14:13:49.750" UserId="4" />
  <row Id="6579" PostId="3799" Score="0" Text="Яке саме слово Ви маєте на увазі: _Великодня_ як прикметник (тобто: (який?) _великодній_, (яка?) _великодня_, (яке?) _великоднє_) чи _Великодня_ як родовий відмінок іменника (тобто: (що?) _Великдень_, (чого?) _Великодня_, (чим?) _Великоднем_)?" CreationDate="2018-04-06T12:27:09.480" UserId="4" />
  <row Id="6580" PostId="3801" Score="1" Text="наші дві відповіді саме покриють обидва можливих питання." CreationDate="2018-04-06T12:41:25.897" UserId="240" />
  <row Id="6581" PostId="3801" Score="0" Text="@P.Vovk саме так" CreationDate="2018-04-06T12:48:57.297" UserId="1467" />
  <row Id="6585" PostId="3803" Score="2" Text="Для початку - який з цих двох смислів вам потрібен?" CreationDate="2018-04-06T14:11:57.967" UserId="69" />
  <row Id="6825" PostId="3803" Score="0" Text="-1 за те, що запитання не поправлене відповідно до попереднього коментаря." CreationDate="2018-04-24T01:38:57.020" UserId="8" />
  <row Id="12403" PostId="3806" Score="0" Text="тепер пошук цього слова одним із перших результатів спрямовує на цю сторінку" CreationDate="2022-09-06T09:19:30.713" UserId="16" />
  <row Id="6590" PostId="3807" Score="0" Text="Ну, чудова ж була тема для запитання, можна ж було провести власне дослідження і написати гарне запитання, яке продемонструвало б суперечності між різними джерелами і за рахунок цього набрало б мішок плюсів." CreationDate="2018-04-06T17:21:00.133" UserId="8" />
  <row Id="6591" PostId="3807" Score="0" Text="Компʼютерні терміни перекладають з тієї мови, якою їх назвали автори, і там  [не лише «комірка»](https://ukrainian.stackexchange.com/q/362/)." CreationDate="2018-04-06T17:21:30.563" UserId="8" />
  <row Id="6595" PostId="3813" Score="3" Text="Здається, запитувача цікавили синоніми саме в першому (підсильному) значенні. Але все одно дякую." CreationDate="2018-04-07T10:27:47.163" UserId="4" />
  <row Id="12716" PostId="3814" Score="0" Text="Слово ВИЛКА можна вживати і вас зрозуміють. Але в українській мові існує більш автентичне слово на позначення виключно знаряддя для їжі - ВИДЕЛКА. Див. пов'язане запитання за посиланням: https://ukrainian.stackexchange.com/questions/6130/" CreationDate="2023-04-29T01:18:44.237" UserId="2207" />
  <row Id="12986" PostId="3814" Score="0" Text="СУМ-20 — академічне джерело, укладене і перевірене професіоналами. Онлайнкоректор — просто сайт, джерела якого невідомі. Я занадто часто бачив всякі дурниці, які потужно педалюються різними сайтами/блогами, але нормальними джерелами не підтверджуються." CreationDate="2023-11-19T14:30:37.677" UserId="2994" />
  <row Id="6602" PostId="3820" Score="0" Text="Problem z [narostkom](//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky) ne baču: 30. […] а) при дієслівних пнях на означення носія чинности або об’єкта її; […]; іноді й чергується з **-ак**, **-ач** а то й із **-ок** тощо: *співець — співак — підспівач, коханець — коханок, **промовець** — **промовник***...; особливо часто вживається в **-о́вець**: *службо́вець, урядо́вець, народо́вець*..." CreationDate="2018-04-08T12:26:22.127" UserId="585" />
  <row Id="6621" PostId="3821" Score="0" Text="«Викривати в _чомусь_» — це місцевий відмінок, а не родовий." CreationDate="2018-04-10T08:24:51.277" UserId="4" />
  <row Id="6622" PostId="3821" Score="0" Text="А, я зрозумів, Ви мали на увазі, що «жінок» у родовому (що додатком слова «викрили» є «модні бренди», а не «жінок», але речення побудоване так, що «жінок» помилково сприймається додатком слова «викрили»)." CreationDate="2018-04-10T08:34:29.443" UserId="4" />
  <row Id="6606" PostId="3824" Score="4" Text="Welcome and thanks for joining Ukrainian.SE. This site is a bilingual one, and we equally [appreciate](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/1/) questions asked in Ukrainian or English (or both). However, when **answering**, it is best to answer in language of original question (optionally, adding translation). Yet another problem is that **answers based solely on personal experience** do not work well unless they are backed with some solid references or academic research. You can [edit] your answer at any time by clicking the link under the post." CreationDate="2018-04-08T17:47:38.900" UserId="8" />
  <row Id="6605" PostId="3825" Score="3" Text="Якщо чесно, то невпевнений, що це про українську мову. Бо це власна назва." CreationDate="2018-04-08T16:27:53.240" UserId="240" />
  <row Id="6607" PostId="3826" Score="0" Text="We prefer answers in the language of a question (i.e.: for a question in English — answers in English, for a question in Ukrainian — answers in Ukrainian). However, if answering in another language is the only reasonable option for an answer's author, we appreciate such contributions as well (i.e. it's better to write a good answer in unexpected language than to write a bad answer in the expected language or than not to write any answer at all). Thanks for your contribution (I've added some bits of formatting if you do not mind)." CreationDate="2018-04-09T07:18:15.497" UserId="4" />
  <row Id="6612" PostId="3826" Score="0" Text="Зніму мінус як продублюєте відповідь українською." CreationDate="2018-04-09T11:07:28.207" UserId="240" />
  <row Id="6608" PostId="3829" Score="2" Text="А чому Ви інші пункти того переліку пропустили? Зокрема «[17](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par121p17). Взагалі для означення спеціально підкреслюваної паузи різного змістового й стилістичного характеру». Здається, це і була б відповідь за запитання…" CreationDate="2018-04-09T08:53:32.157" UserId="4" />
  <row Id="6609" PostId="3829" Score="0" Text="@Sahsa, Ви праві. Я поширю питання" CreationDate="2018-04-09T09:14:07.360" UserId="1451" />
  <row Id="6619" PostId="3835" Score="0" Text="Мені здається, що відповідь на інше запитання не лише (1) стверджує, що *так, така форма має право на існування*, але і (2) показує, у якому са́ме контексті така форма може (і навіть повинна) використовуватися. Хіба не так?" CreationDate="2018-04-09T17:55:23.317" UserId="8" />
  <row Id="6620" PostId="3835" Score="0" Text="Перечитала відповідь. Справді, не помітила одразу, дякую." CreationDate="2018-04-09T18:50:25.000" UserId="1515" />
  <row Id="11871" PostId="3848" Score="0" Text="Вітрівка є правильним варіантом вживання через закритий склад (о вживається у відкритих складах)" CreationDate="2021-10-06T19:26:12.280" UserId="4109" />
  <row Id="11872" PostId="3848" Score="0" Text="То є так, але є винятки, наприклад _кінець_ супроти _конець_. Було б непогано ще чимось підґрунтити." CreationDate="2021-10-07T13:39:11.613" UserId="585" />
  <row Id="11873" PostId="3848" Score="0" Text="@stegetsj а хіба кінець розбивається на склади як кін-ець?" CreationDate="2021-10-07T15:38:44.823" UserId="240" />
  <row Id="11874" PostId="3848" Score="0" Text="@P.Vowk Нї, бо за такою лоґікою було би _кіт-и_, а не _ко-ти_. Ну або _кош-еня_ проти умовного _кіш-ка_." CreationDate="2021-10-07T15:41:29.553" UserId="585" />
  <row Id="13005" PostId="3848" Score="0" Text="Чому б не &quot;штормівка&quot;?" CreationDate="2023-12-10T14:48:11.803" UserId="6199" />
  <row Id="10125" PostId="3851" Score="0" Text="Але ж запитання було не про чинний правопис, а про те як правильно. Також не розумію чому в українській мові на початку **вропа* має звучати саме *й+е*." CreationDate="2020-02-08T11:58:31.533" UserId="9" />
  <row Id="10132" PostId="3851" Score="1" Text="@Yola *право*пис і є як *прав*ильно. Наскільки це виправдано - вже інше питання. Скоріше за все, причина у часі і посереднику запозичення.&#xA;В результаті грецьке εὖ передається і як ев-, і як є-: евфемізм, евтаназія, але Євфрат, Євангеліє, Європа. При чому, останні, очевидно, запозичені значно давніше." CreationDate="2020-02-10T11:28:00.820" UserId="2443" />
  <row Id="10143" PostId="3851" Score="0" Text="@xpoback якби правопис - це було правильно, то навіщо їх змінюють час від часу. Може вже настав час і це змінити? Я не за і не проти цих змін." CreationDate="2020-02-12T13:19:46.083" UserId="9" />
  <row Id="6649" PostId="3852" Score="0" Text="Дякуємо! А яке значення у слова &quot;Горда&quot;? Це якась жінка?" CreationDate="2018-04-11T03:12:38.257" UserId="759" />
  <row Id="6654" PostId="3852" Score="1" Text="@CopperKettle, цікаве питання. Мене навіть це цікавить більше за «тягне». Здається, я знаю, відповідь про «горду» (і вона перекреслює цю відповідь про «тягне»), але поки що не маю часу написати." CreationDate="2018-04-11T07:24:54.187" UserId="4" />
  <row Id="10708" PostId="3852" Score="0" Text="@ІгорНич, так сталося, що я вже забув, що мав тоді на думці (можливо — саме те, що Ви написали у [своїй відповіді](/a/6326), а можливо — і щось інше)." CreationDate="2020-07-30T17:31:35.153" UserId="4" />
  <row Id="10711" PostId="3852" Score="1" Text="пройшло стільки часу, не тримайте так довго інтригу, скажіть про свої думки на рахунок &quot;Горда&quot; ;)" CreationDate="2020-07-30T07:11:43.887" UserId="2781" />
  <row Id="6624" PostId="3854" Score="1" Text="Родич-запитання: [Згідно з чим **згідно чому** є неправильним узгодженням іменника з прийменником?](/q/1508/)" CreationDate="2018-04-10T14:56:21.707" UserId="585" />
  <row Id="6641" PostId="3857" Score="0" Text="Воно? https://www.google.com/search?q=прудерія" CreationDate="2018-04-10T19:37:29.043" UserId="8" />
  <row Id="6644" PostId="3858" Score="3" Text="Навіть не знаю… гм, гаразд, нехай буде родичі-запитанньа: [Чи є термін кращий, ніж **перепост**?](/q/1114/) — [**У Фейсбуці** чи **на Фейсбуці**](/q/488/)" CreationDate="2018-04-10T20:44:00.167" UserId="585" />
  <row Id="6646" PostId="3858" Score="1" Text="Здається, все-таки [tag:from-english], бо у російській це слово є [варваризмом](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B0%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%BC)." CreationDate="2018-04-10T21:06:35.217" UserId="8" />
  <row Id="6655" PostId="3859" Score="0" Text="Мені здається, «rolling» тут радше не «крутити», а «проходити»/«прокочувати» (наче [котком](//uk.wikipedia.org/wiki/Коток_(машина)), тобто [roller](//en.wikipedia.org/wiki/Road_roller) — зокрема враховуючи, що rickrolling'у передував [duckrolling](//knowyourmeme.com/memes/duckroll)). Отже, можливо, якщо вже перекладати, то якось «від'Rick'ували»/«про'Rick'ували», «відр{і/и}чили»/«прор{і/и}чили» або «{від/про}[(рік)ес(т)л](//uk.wikipedia.org/wiki/Рік_Естлі)или»." CreationDate="2018-04-11T09:02:08.023" UserId="4" />
  <row Id="6651" PostId="3860" Score="1" Text="Ще джерела: [О. Скалозуб «Словник чужомовних слів, виразів і приповідок, що вживаються в українській мові» (1933)](//archive.org/details/skalozub1933) (с. 316), [Я. Дашкевич «Володимир Гнатюк: документи і матеріали (1871—1989)» (1989)](//books.google.com/books?id=AIDYAAAAMAAJ&amp;q=прудерія) (с. 438), [«Словничок з творів Івана Франка» на сайті «Збруч»](//zbruc.eu/node/26111) (у самого Франка: [1](//books.google.com/books?id=5sS1AAAAMAAJ&amp;q=прудерія), [2](//books.google.com/books?id=LlxgAAAAMAAJ)), [«Рідкісні українські слова»](http://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Sci/Linguistics/RareWords/P3.html)." CreationDate="2018-04-11T06:56:29.690" UserId="4" />
  <row Id="6652" PostId="3860" Score="1" Text="Цікаво, чого хтось мінус поставив? (Хіба що тому що джерело не дуже авторитетне: якийсь «Толковый украинский словарь. 2014», в якого невідомі ні укладачі, ні видавництво. Але ж інформація очевидна, підтверджується безліччю інших джерел.)" CreationDate="2018-04-11T06:59:59.957" UserId="4" />
  <row Id="6653" PostId="3860" Score="1" Text="@Sasha , щиро кажучи, це джерело - це перше посилання в Google за запитом &quot;прудерія&quot;. А на рахунок -1 і сам дивуюсь, хоча б якийсь коментар на рахунок цього злишили чи що..." CreationDate="2018-04-11T07:23:23.777" UserId="1544" />
  <row Id="6645" PostId="3862" Score="0" Text="Цьікава нитка: [video abstracts](//en.wikipedia.org/wiki/Video_abstract) → [abstract](//en.wikipedia.org/wiki/Abstract_(summary)) → [автореферат](//uk.wikipedia.org/wiki/Автореферат). Там є згадка про _тезу_, отже паньі думка слушна. Залишилосьа [чимось](//e2u.org.ua/s?w=abstract&amp;highlight=on) підкріпити, бо Вікі не є ӝерелом." CreationDate="2018-04-10T21:01:37.257" UserId="585" />
  <row Id="6647" PostId="3863" Score="3" Text="Мені здається, що запитання було са́ме про дієслово, а ця відповідь зосереджується на слові [«Фейсбук»](https://ukrainian.stackexchange.com/q/488/), на [наголосі](https://ukrainian.stackexchange.com/q/3090/) і на іменнику «post»." CreationDate="2018-04-10T21:11:38.153" UserId="8" />
  <row Id="6648" PostId="3863" Score="0" Text="@bytebuster, але ж дієслова треба від чогось утворювати." CreationDate="2018-04-10T21:23:09.173" UserId="390" />
  <row Id="6650" PostId="3864" Score="1" Text="Те саме хотів сказати. Лише додати пару джерел щодо «abstract → анотація»: [1](//e2u.org.ua/s?w=abstract&amp;dicts=2&amp;main_only=on), [2](//e2u.org.ua/s?w=abstract&amp;dicts=4&amp;main_only=on)." CreationDate="2018-04-11T06:38:53.237" UserId="4" />
  <row Id="6659" PostId="3865" Score="0" Text="Ого, ще один інтерфейс для словника Грінченка (можливо, не найкращий — враховуючи, що в них «?» іноді вилазить; хоча важко судити, не маючи всієї статистики помилок; на hrinchenko.com я часто бачив пропущені наголоси; в Грінченко на r2u поки що помилок не бачив, але не тому, що немає, а тому, що рідше користувався)." CreationDate="2018-04-11T09:28:58.560" UserId="4" />
  <row Id="6656" PostId="3866" Score="0" Text="Наведене у запитанні посилання на статтю зі словника Ніковського — якраз про **українське** слово «везучисть» (якому відповідає російське «грузопод’емность (лошади, грузовика)»). Інша справа, що те слово згадується лише в одному зі словнику тих часів, тобто, мабуть, є не лише застарілим станом на наш час, а й було рідковживаним навіть у 1920-і." CreationDate="2018-04-11T09:11:00.627" UserId="4" />
  <row Id="6657" PostId="3866" Score="1" Text="(А сучасні словники фіксують лише **розмовний** прикметник «[везучий](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7221&amp;page=266)» (зокрема в значенні «який добре везе (перевозить, пересуває)»), але не іменник «везуч{и/і}сть» — це вже не заперечення до Вашої відповіді, а просто невеличке доповнення.)" CreationDate="2018-04-11T09:19:28.867" UserId="4" />
  <row Id="6658" PostId="3866" Score="0" Text="@Sasha Дякую за доповнення." CreationDate="2018-04-11T09:28:26.347" UserId="1467" />
  <row Id="6660" PostId="3866" Score="0" Text="Власне, найважливішою частиною моїх коментарів було саме заперечення, а не доповнення (заперечення до тієї частини, де Ви казали, що «везучисть» начебто рос., а не укр. слово — за словником Ніковського це саме укр. слово (хоча, звісно, це може бути й помилкою Ніковського))." CreationDate="2018-04-11T09:42:03.120" UserId="4" />
  <row Id="6661" PostId="3867" Score="0" Text="https://slovotvir.org.ua/words/spoiler цей сайт знаєте?" CreationDate="2018-04-11T12:41:51.167" UserId="240" />
  <row Id="6662" PostId="3867" Score="2" Text="Перепрошую, а як перекладається те, що переклав словник Мультитран?" CreationDate="2018-04-11T12:55:02.630" UserId="8" />
  <row Id="6663" PostId="3867" Score="0" Text="@bytebuster навіть не уявляла, але завдяки першому коменту тепер знаю, що можна перекласти як &quot;псувака&quot;, чому б ні, цікаве слово, дякую" CreationDate="2018-04-11T13:58:55.597" UserId="1455" />
  <row Id="6664" PostId="3867" Score="3" Text="@ХристинаВороніна, ні, не це. Словник Мультитран, наскільки я розумію, перекладає з англійської на російську. Не всі з нас знають російську, тому такий переклад несе мало змісту. Уявіть, що хтось запитує про переклад з англійської і в якості пояснення наводить переклад з англійської на монгольську." CreationDate="2018-04-11T14:23:42.750" UserId="8" />
  <row Id="6665" PostId="3867" Score="1" Text="spoil - псувати, spoiler - те, що псує, відповідно чому б не &quot;псувака&quot;, хоча звучить досить дивно:)" CreationDate="2018-04-11T14:33:09.750" UserId="1544" />
  <row Id="6668" PostId="3867" Score="1" Text="@bytebuster гаразд, зараз виправлю, щоб це не виглядало як монгольська. цитату з оксфорда можна лишити мовою оригіналу?" CreationDate="2018-04-11T16:00:55.427" UserId="1455" />
  <row Id="6669" PostId="3867" Score="2" Text="@ХристинаВороніна так, у нас на сайті дозволені англійська (як мова самого сайту) і українська (як мова, якою цікавляться). Решту мов можуть не розуміти, тому перекладаємо." CreationDate="2018-04-11T16:05:48.493" UserId="240" />
  <row Id="6670" PostId="3867" Score="2" Text="Щодо сайту slovotvir зазначу, що варіанти, які там пропонують, часто зовсім ненейтральні/непоширені. Тобто варіанти там трапляються дуже цікаві — але в загальному випадку до них треба підходити розмірковано." CreationDate="2018-04-11T16:25:00.217" UserId="4" />
  <row Id="6666" PostId="3869" Score="2" Text="А в СУМ-11 є відмінність&#xA;http://sum.in.ua/s/urazlyvyj&#xA;http://sum.in.ua/s/vrazlyvyj" CreationDate="2018-04-11T15:12:29.987" UserId="1533" />
  <row Id="6673" PostId="3869" Score="0" Text="@KorolenkoS Чесно кажучи не бачу відмінності. Фактично СУМ каже: є два значення, які можна умовно позначити як Вразливий 1 (те саме що Уразливий 2) та Вразливий 2 (те саме що Уразливий 1). Можливо одне із значень частіше використовується починаючи з У-, а інше з В-, але принципово різниці немає. Ось типовий приклад із словника: &quot;**Уразливе** місце — найбільш слабка сторона кого-, чого-небудь. — На жаль, Обручов такий обережний, що важко намацати у нього **вразливе** місце:&quot;&quot;" CreationDate="2018-04-11T18:05:44.967" UserId="69" />
  <row Id="6674" PostId="3869" Score="0" Text="Або ця стаття із прикладами: &quot;**УРАЗЛИВИЙ** 1 (ВРАЗЛИВИЙ), а, е.&#xA;1. Дуже чутливий до дотику, подразнення і т. ін.; болючий. Почав [Павло] перев'язувати Званцева .. Рана була не глибока, але **вразлива**, під самою лопаткою, і боляче озивалася на кожен рух (Василь Кучер, Голод, 1961, 230); &#xA;//  на що. Чутливий до чогось, який легко піддається дії, впливові чого-небудь. Біда була тільки в тому, що та ніжна рожева шкіра [дівочого обличчя] була дуже **вразлива** на веснянки (Ірина Вільде, Сестри.., 1958, 378).&quot;" CreationDate="2018-04-11T18:07:22.203" UserId="69" />
  <row Id="6675" PostId="3869" Score="0" Text="І навпаки: &quot;**ВРАЗЛИВИЙ** 1 (УРАЗЛИВИЙ), а, е.&#xA;1. Який легко й швидко піддається зовнішнім подразненням; сприйнятливий, чутливий. Він такий чулий до сліз та болю, **уразливий** до безталання та нужди (Панас Мирний, I, 1954, 347); //  Який має підвищену здатність нервово збуджуватися, реагувати на образи. Семен чекав, не тратив надії. Але дедалі неспокій опановував Семеном. Він зробився **уразливим**, нетерплячим (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 117).&quot; Тобто на слово &quot;вразливий&quot; дають приклади із словом &quot;уразливий&quot;, а на слово &quot;уразливий&quot; - приклади із словом &quot;вразливий&quot;." CreationDate="2018-04-11T18:10:17.917" UserId="69" />
  <row Id="6672" PostId="3870" Score="2" Text="Ваша теорія виглядала б правдоподібною, якби не дві речі. (1) ЗМІ використовують слово «троща» і щодо автомобільних аварій, а не лише авіа- чи корабельних (але ж російською мовою не кажуть «крушение» про автомобільні аварії, принаймні я ніколи не чув); (2) слово «[троща](//r2u.org.ua/s?w=троща&amp;dicts=1&amp;highlight=on)» є у старих словниках 1930-х (тож це не породжений-машинним-перекладом неологізм — а радше чиясь свідома (вдала чи невдала — важко судити) спроба відродити старе слово (можливо, в трішки зміненому значенні))." CreationDate="2018-04-11T16:37:46.657" UserId="4" />
  <row Id="7826" PostId="3870" Score="0" Text="Навряд це машинний переклад, але цілком можливо, що це калька/відповідник російського «крушение». Спочатку з'явилося «кораблетроща», а нещодавно і «авіатроща»." CreationDate="2018-10-18T06:57:37.520" UserId="1754" />
  <row Id="7829" PostId="3870" Score="4" Text="@Sasha, а от наявність слова «троща» у значенні «трощення» в словнику Кримського-Єфремова не значить, що це слово колись було у вжитку. Зверніть увагу, що це слово наводить **лише** даний словник. Ні в Грінченка, ні в інших старих словниках його немає, тому найімовірніше, це авторський неологізм Кримського, яких там багато." CreationDate="2018-10-18T07:58:19.537" UserId="1754" />
  <row Id="7830" PostId="3870" Score="0" Text="@OhneKleidung, маєте рацію. В старих книжках бачу слово _трощити_, але _троща_ вживається здебільшого як назва рослини, жодного _троща_ в значенні «трощення» не знайшов. (Але в будь-якому разі це не машинний переклад — а спроба відродити слово з 1930-х, хай навіть це слово тоді було створене штучно й не прижилося.)" CreationDate="2018-10-18T08:12:16.977" UserId="4" />
  <row Id="8712" PostId="3870" Score="0" Text="Отже, це слово не дуже доречне? Так само, як і _кораблетроща_?" CreationDate="2019-04-16T14:47:05.017" UserId="334" />
  <row Id="6676" PostId="3871" Score="0" Text="А чим «паперова етикетка, яку прикріплюють до різних товарів, тари, експонатів і т. ін.» не підходить до контексту?" CreationDate="2018-04-11T19:53:26.253" UserId="4" />
  <row Id="6677" PostId="3871" Score="0" Text="Але ж є ще значення слова бірка &quot;паперовий листок з інформацією про вантаж, товар і т. п&quot;. Тому і запитую, яке з них справді має бути, бірка чи бирка." CreationDate="2018-04-11T19:56:34.037" UserId="1481" />
  <row Id="6678" PostId="3871" Score="0" Text="Я мав на увазі речення «Однак значення цих омонімів не зовсім підходять для контексту, що вище подавала» (мені здалося, «паперова етикетка, яку прикріплюють до різних товарів, тари, експонатів і т. ін.» цілком підходить, хоча можу помилятися)." CreationDate="2018-04-11T20:00:15.413" UserId="4" />
  <row Id="6680" PostId="3871" Score="1" Text="мені здалося, що &quot;паперова етикетна&quot; вжито у значенні &quot;цінник&quot;, оскільки йдеться про товари, тари.... Хоча теж можу помилятись." CreationDate="2018-04-11T20:12:02.550" UserId="1481" />
  <row Id="6681" PostId="3871" Score="1" Text="А, все, зрозумів." CreationDate="2018-04-11T20:12:31.933" UserId="4" />
  <row Id="6679" PostId="3872" Score="0" Text="Я б не сказав, що «бірка» нормативне." CreationDate="2018-04-11T20:07:06.097" UserId="4" />
  <row Id="6682" PostId="3872" Score="0" Text="Мені теж так здається. Але я не знайшла ніяких підтверджень. А слово &quot;правильніше&quot; у Словопедії дає підставу вважати, що 2 варіанти можна вживати.  Якщо знайдете якесь підтвердження в офіційних джерелах, щодо правильності вашої думки, було б чудово." CreationDate="2018-04-11T20:13:31.613" UserId="1502" />
  <row Id="6683" PostId="3872" Score="2" Text="Не зовсім так. Словопедія передруковує багато джерел. У цьому випадку вона посилається на «Уроки державної мови» (з газети «Хрещатик»). Дивимося [офіційний сайт (чи, можливо, інший сайт, що теж їх передруковує)](http://mova.kreschatic.kiev.ua/204.htm): «Одним рядком. НЕПРАВИЛЬНО: &lt;…&gt; БІРКА &lt;…&gt;. ПРАВИЛЬНО: &lt;…&gt; БИРКА &lt;…&gt;»." CreationDate="2018-04-11T20:23:56.280" UserId="4" />
  <row Id="6684" PostId="3874" Score="2" Text="Скажу відразу, що з точки зору правопису варіант з крапками без пробілів і варіант з крапками з пробілами нічим не відрізняються (довжина пробілів — то вже нюанси оформлення, а не правопису). Але зазвичай у ретельно оформлених текстах після крапок пробіли ставлять (не ставлять їх часто лише для того, щоб запобігти розриву рядка в цьому місці — але для цього насправді є нерозривний пробіл). А от чи потрібні крапки — то вже питання." CreationDate="2018-04-11T20:36:02.350" UserId="4" />
  <row Id="6685" PostId="3874" Score="0" Text="Друзі, там у нас є теґ [tag:разом-дефіс-окремо], він не дуже вдалий для цього запитання, тому прошу висловитися стосовно того, як краще переробити." CreationDate="2018-04-11T20:58:33.517" UserId="8" />
  <row Id="6687" PostId="3874" Score="0" Text="а мені подобається! правда, щось не здогадалася відразу, чому посередині пише &quot;дефіс&quot;))) Але от чи саме до цього питання теґ личить, то щось вагаюся..." CreationDate="2018-04-11T21:32:48.977" UserId="1481" />
  <row Id="6688" PostId="3874" Score="1" Text="@ОксанкаСтрус, той тег створено, щоб обʼєднати усі запитання подібного виду. В усіх попередніх запитаннях ішлося про складні іменники чи прислівники, і там як раз питання постає саме так: писати разом або через дефіс або через пробіл. З одного боку, перейменовувати не хочеться (втрачаючи «дефіс»), а з іншого боку, новий тег створювати для пари «разом-окремо» — теж не comme il faut. :)" CreationDate="2018-04-11T22:51:53.000" UserId="8" />
  <row Id="6686" PostId="3875" Score="3" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE!&#xA;Наші критерії якості дещо відрізняються від того,&#xA;що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Ми заохочуємо відповіді, які ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Необґрунтовані відповіді, що базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. Власна думка автора може бути *частиною* відповіді, але не її *основою*. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2018-04-11T21:24:16.137" UserId="8" />
  <row Id="6691" PostId="3875" Score="1" Text="Щодо того, що позиція «використовують в російській мові… тому використання… є небажаним» є дивною, абсолютно згоден (я сам це висловив у [своєму коментарі](//ukrainian.stackexchange.com/q/2603#comment4380_2603)). Однак щодо іншої частини відповіді — погодьтеся, що «ніколи такого не було, а завжди було так» — не дуже аргументоване твердження. Хтось інший може написати протилежну позицію в такому ж стилі — і як читач зрозуміє, хто з Вас правий (чи, може обидва праві, але надаєте перевагу різним матеріалам)? Наведіть приклади: **де** є такі форми (і чому Ви вважаєте, що іншого ніколи не було)." CreationDate="2018-04-12T07:23:11.130" UserId="4" />
  <row Id="6697" PostId="3881" Score="0" Text="Але «вилка» — **рідко**. Притому в СУМ-11 (на відміну від СУМ-20) «[вилка](http://sum.in.ua/s/vylka)» ще не було рідко." CreationDate="2018-04-12T14:20:45.157" UserId="4" />
  <row Id="7938" PostId="3881" Score="0" Text="Таки варто звернути увагу на оце &quot;рідко&quot; в СУМ-20. Можемо бачити перехід до нової традиції й відхід від синонімів, що більше нагадують російський варіант." CreationDate="2018-11-05T19:56:01.530" UserId="240" />
  <row Id="6707" PostId="3884" Score="0" Text="Так, важко знайти достовірне джерело, лиш можна припускати, що не є чудовим рішенням. Наприклад, я уявляю таке собі дїєслово _скочу сі_. Але, звісно, це взагалї безʼарґументовано." CreationDate="2018-04-12T19:30:01.203" UserId="585" />
  <row Id="6708" PostId="3884" Score="0" Text="Так, спершу я теж про це подумала, проте не зовсім добре виходить у контексті, адже тут подано як порівняння: жупани такі, як носить пан, кунтуш - ...? А якщо підставити скочу сі, то вийде: верхній одяг - як скочу сі. А це дещо не логічно ніби." CreationDate="2018-04-12T19:35:56.017" UserId="1481" />
  <row Id="6706" PostId="3885" Score="2" Text="Доволі цікаво, дякую!" CreationDate="2018-04-12T19:00:34.657" UserId="1481" />
  <row Id="6709" PostId="3886" Score="1" Text="ще *буяхи* кажуть." CreationDate="2018-04-13T10:26:02.530" UserId="9" />
  <row Id="6710" PostId="3886" Score="1" Text="Буяхи я також чула, але воно, здається, менш поширене." CreationDate="2018-04-13T10:32:07.340" UserId="1500" />
  <row Id="6713" PostId="3886" Score="0" Text="Цікаво, що Вікіпедія наразі має окремі статті [«Буяхи»](//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Буяхи&amp;oldid=21372971), [«Лохина»](//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Лохина&amp;oldid=22050390) і [«Vaccinium corymbosum»](//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Vaccinium_corymbosum&amp;oldid=18195062) — хоча дехто [вважає, що це помилка](//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Обговорення:Лохина&amp;diff=prev&amp;oldid=20761136&amp;diffmode=source)." CreationDate="2018-04-13T11:07:26.660" UserId="4" />
  <row Id="6711" PostId="3887" Score="1" Text="«Рябина» ще й **рідко**." CreationDate="2018-04-13T10:57:45.770" UserId="4" />
  <row Id="6712" PostId="3887" Score="1" Text="@Sasha ну, &quot;рідко&quot; не відміняє словниковості, а ось &quot;розм.&quot; відміняє літературність." CreationDate="2018-04-13T11:06:58.203" UserId="240" />
  <row Id="6714" PostId="3890" Score="0" Text="Ще є [канонада](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=40329&amp;page=1274) (теж, здається, від _canon_)." CreationDate="2018-04-13T12:37:54.910" UserId="4" />
  <row Id="6716" PostId="3893" Score="0" Text="можна ще додати оцей словник: https://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;dicts=all&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on, будуть не тільки переклади з російської тоді, і навіть тут є: https://www.yenotes.com/uk/?q=%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;from_lang=uk&amp;to_lang=en" CreationDate="2018-04-13T13:32:46.723" UserId="240" />
  <row Id="6726" PostId="3899" Score="2" Text="Зробив картинки дещо меншими. Дещо негарно вийшло, тому що imgur не дозволяє робити довільне обмеження по ширині, і тому дві картинки вийшли різної ширини. Але хоча-б не так багато місця на екрані займають…" CreationDate="2018-04-13T23:39:27.347" UserId="8" />
  <row Id="6730" PostId="3899" Score="0" Text="@Sasha, Дякую за нагадування, fixed. Тепер картинки однакові по ширині і невеличкого розміру." CreationDate="2018-04-14T11:36:50.203" UserId="8" />
  <row Id="6723" PostId="3900" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian.SE! Це запитання в нас вже було. Я позначив декілька з наявних запитань. Будь ласка, перегляньте відповіді на них. Якщо проблему не вирішено, відредагуйте своє запитання, щоб пояснити, чим воно відрізняється від тих, що є. І дякуємо, що приєдналися до спільноти!" CreationDate="2018-04-13T20:59:15.287" UserId="8" />
  <row Id="8450" PostId="3900" Score="0" Text="[«Словники України on-line»](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) і [«Словник української мови» в 11 томах](http://sum.in.ua/s/servis) кажуть, що _сервіс**у**_." CreationDate="2019-02-04T21:10:08.620" UserId="4" />
  <row Id="8451" PostId="3900" Score="0" Text="P.S.: По-моєму, питання закрите **абсолютно** несправедливо, адже в запитаннях, для яких це запитання начебто є дублікатом, **немає** відповіді на конкретно це запитанням (там є відповіді на _схожі_ запитання для _інших_ слів, а також наведені правила, які вкрай важко тлумачити)." CreationDate="2019-02-04T21:13:52.667" UserId="4" />
  <row Id="9305" PostId="3900" Score="0" Text="@Sasha, можливо і так. Але запитання настільки неякісно виписане, що цифри говорять самі за себе: за 17 місяців запитання отримало лише 52 (!) перегляди, включаючи ваш і мій. Тому — згоден з думкою, що «дублікат» — це комплімент цьому запитанню і перебільшення." CreationDate="2019-09-02T14:04:03.837" UserId="8" />
  <row Id="9306" PostId="3900" Score="0" Text="@bytebuster, це нормальна кількість переглядів для запитань того періоду (окремі запитання отримали сотні чи навіть тисячі переглядів, але багато запитань, зокрема дуже якісно й ретельно описаних, мають десятки переглядів). Запитання не дуже добре в тому плані, що не містить власної спроби вирішення; але закривши його через, на мою думку, неправильну причину, ми цілком могли знеохотити автора покращувати його. На мою думку, відповідь на таке запитання лише б збагатила сайт." CreationDate="2019-09-02T14:31:04.357" UserId="4" />
  <row Id="9307" PostId="3900" Score="0" Text="@Sasha, «нормальна кількість для того періоду» — у березні-квітні 2018 був найбільший сплеск активності за всю історію цього сайту. Ділити на невелику кількість дописів. Автор has been warmly welcomed, причин для знеохочення особисто я не знаходжу. З іншого боку, нікому не забороняється відредагувати і відновити це запитання. Тим більше, маючи модераторські повноваження. :)" CreationDate="2019-09-02T17:54:31.677" UserId="8" />
  <row Id="9308" PostId="3900" Score="0" Text="@bytebuster, подивіться сусідні запитання." CreationDate="2019-09-02T18:33:21.247" UserId="4" />
  <row Id="6742" PostId="3901" Score="0" Text="Є також загальшіне питання: [«Як бути з віддієслівними іменниками на -ння, -ття?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/3084). Що, однак, може не враховувати якісь специфічні нюанси для конкретних слів. **І досі не має відповіді**." CreationDate="2018-04-16T12:01:20.933" UserId="4" />
  <row Id="7343" PostId="3901" Score="0" Text="Родич-запитанье: [Різниця між словами **супровід** та **супроводження**](/q/3552/585)" CreationDate="2018-08-04T13:25:19.887" UserId="585" />
  <row Id="6753" PostId="3915" Score="0" Text="**Proactive warning**: це запитання передбачає ґрунтовну відповідь, яка б описувала весь процес морфологічного розбору складних слів взагалі (а не якогось конкретного). Короткі і неповні відповіді будуть мінусуватися і вилучатися." CreationDate="2018-04-17T12:30:48.053" UserId="8" />
  <row Id="6758" PostId="3916" Score="0" Text="В ангійській мові термін hardware теж має багато значеннь - https://en.wikipedia.org/wiki/Hardware:&#xA;&#xA;Computer hardware,&#xA;Household hardware,&#xA;Builders hardware,&#xA;&#xA;тож люди з різним бекграундом можуть по-різному розуміти просто Hardware. Так само як і залізяччя у нас." CreationDate="2018-04-17T16:56:29.080" UserId="215" />
  <row Id="6759" PostId="3919" Score="0" Text="От що, що, а переклади Гугла я б перевіряв, ось наприклад одне з трактувань значень в [Oxford Dictionaries](https://en.oxforddictionaries.com/definition/smart):&#xA;_informal_ Having or showing a quick-witted intelligence.&#xA;‘if he was that smart he would never have been tricked’" CreationDate="2018-04-17T17:30:49.860" UserId="1556" />
  <row Id="6767" PostId="3919" Score="0" Text="@m0rpheus як трактування з Oxford Dictionaries заперечує мою відповідь?" CreationDate="2018-04-18T03:50:03.840" UserId="9" />
  <row Id="6768" PostId="3919" Score="0" Text="Перепрошую за неуважність читання/розуміння Вашого коментара і відповідно надання безграмотної відповіді. Давайте разом розберемось та проаналізуємо: маємо роз'яснення &quot;Having or showing a quick-witted intelligence - (якщо я правильно розумію і перекладаю, не без допомоги того самого Гугла, то) - Маючий або демонструючий раціональний (винахідливий, дотепний) розум&quot;. А якщо звернутися до тлумачень слова [мудрий](http://sum.in.ua/s/mudryj), то, як на мене, то більш відповідного слова не знайти. До того ж в антонімах до smart і quick-witted слова wise ніби теж немає:" CreationDate="2018-04-18T04:28:34.673" UserId="1556" />
  <row Id="6769" PostId="3919" Score="0" Text="`smart` https://www.merriam-webster.com/dictionary/smart ; `quick-witted` https://www.merriam-webster.com/dictionary/quick-witted" CreationDate="2018-04-18T04:30:30.190" UserId="1556" />
  <row Id="6770" PostId="3919" Score="1" Text="@m0rpheus при перекладі ви пропустили слово *quick*. А в тлумаченні слова мудрий в  1 і 2 говориться про досвід, а досвід - це дуже повільна/інертна штука. Тобто мудрий може дати хорошу пораду, але може бути не придатним для участі в конкурсі, тоді як кмітливий, це саме здатний швидко знайти відповідь." CreationDate="2018-04-18T04:38:55.940" UserId="9" />
  <row Id="6772" PostId="3919" Score="0" Text="та вроді нічого не пропускав... quick-witted intelligence - раціональний розум (https://translate.google.com.ua/?hl=uk&amp;tab=wT#en/uk/quick-witted%20intelligence). Бачу, що наша полеміка плавно перетікає з русла лінгвістики в етимологію? ;-) &#xA;До речі, термін `wise` присутній в синонімах, які пропонує Гугл до `smart`: строчка `тямущий | clever, smart, bright, capable, **wise**, comprehensive`..." CreationDate="2018-04-18T05:51:47.650" UserId="1556" />
  <row Id="6774" PostId="3919" Score="0" Text="Ви ж самі навели посилання на webster з поясненням *quick-witted*, там чітко сказано про швидкість. Щодо синонімів, то я не певен, що тут діє правило транзитивності." CreationDate="2018-04-18T06:05:21.153" UserId="9" />
  <row Id="6775" PostId="3919" Score="0" Text="@m0rpheus і навіть *раціональний розум* ,це теж далеко від *мудрості*." CreationDate="2018-04-18T06:09:17.947" UserId="9" />
  <row Id="6777" PostId="3919" Score="0" Text="Тоді, мабуть, прийдеться писати Мартіну Куперу листа, щоб допоміг нам визначитись з назвою..." CreationDate="2018-04-18T06:30:41.057" UserId="1556" />
  <row Id="7980" PostId="3919" Score="0" Text="@m0rpheus але ж ви справді іґноруєте слово quick." CreationDate="2018-11-10T12:41:53.143" UserId="240" />
  <row Id="8057" PostId="3919" Score="1" Text="_Клепкофон_ :). Телефон, якому не бракує клепки. Це так, у ролі жарту." CreationDate="2018-11-23T17:58:29.650" UserId="4" />
  <row Id="6750" PostId="3920" Score="0" Text="Ось тут варіанти перекладу [комплектующие](https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%83%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B5&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on)." CreationDate="2018-04-17T11:13:54.770" UserId="9" />
  <row Id="6751" PostId="3920" Score="1" Text="&quot;Комплектуючі&quot; немає в словнику, але слово активно використовують. І саме воно для спеціалістів найбільш зрозуміле." CreationDate="2018-04-17T11:38:50.140" UserId="1555" />
  <row Id="6840" PostId="3920" Score="0" Text="«Комплектуючі» [присутнє у «Словнику української мови» в 20 томах](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=182656&amp;page=1368). «Залізо» [згадує Вікіпедія, зокрема наголошуючи на його сленговості](//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Залізо_(значення)&amp;oldid=21123519). Якщо додасте цю інформацію у відповідь, я думаю її сприйняття значно покращиться." CreationDate="2018-04-25T09:33:58.243" UserId="4" />
  <row Id="6752" PostId="3922" Score="2" Text="Щоб відповісти на запитання «який варіант краще», треба знати контекст. Усі слова саме тому і існують, що по-різному використовуються у різних контекстах." CreationDate="2018-04-17T12:26:18.030" UserId="8" />
  <row Id="6756" PostId="3925" Score="0" Text="Мені здається що в такій формі - сЕрфінг - це опосередковане запозичення через російську мову. Surfing вимовляється як sərfiNG, тож мабуть українською мало б бути сьорфінг. В російській це запозичення, як пише їхня Вікі https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%91%D1%80%D1%84%D0%B8%D0%BD%D0%B3 мало б писатися як Сёрфинг але спростилося до Серфинг" CreationDate="2018-04-17T16:38:16.413" UserId="215" />
  <row Id="6765" PostId="3925" Score="0" Text="@hutorny зазначу, що *surfing* вимовляється ріжними способами (наприклад американська *r* трохи инша), але переважно через [[ɜ\]](//en.wikipedia.org/wiki/Open-mid_central_unrounded_vowel), ось до прикладу джерело [[sɜː.fɪŋ\]](//dictionary.cambridge.org/dictionary/english/surfing), хоча не заперечує, що инколи і як [[ə\]](//en.wikipedia.org/wiki/Mid_central_vowel#Mid_central_unrounded_vowel). Також зазначу, що [клясичний](//r2u.org.ua/node/244) твердить так: _§ 66. […] англійське **u** в закритому складі передаємо через **е**: Гарфлер, Сент-Бев, Тепфер, Ґете, Шлецер, Бернс, Де́фферін і т. ін._" CreationDate="2018-04-18T00:55:37.733" UserId="585" />
  <row Id="6766" PostId="3925" Score="0" Text="Пане *bytebuster*, _автор_ не радить, а лиш наголошує як писати за _чинним — 2012(5) — правописом_. І про всяк також про ймовірні написання поза чинним правописом через лоґістічні питання з _винятком 9_ і передачі _g‑h_: про перебуквування (котре сходиться також і з клясичним), перезвукування і втїлення „твердої“ **і** — так, в цїлому дослїдження і де перші два тут цїлком підійдуть, так." CreationDate="2018-04-18T01:02:48.350" UserId="585" />
  <row Id="6755" PostId="3930" Score="0" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/169/" CreationDate="2018-04-17T15:17:45.393" UserId="8" />
  <row Id="9254" PostId="3930" Score="0" Text="А чому ви не згадали варіант &quot;Впродовж року&quot;?" CreationDate="2019-08-26T10:34:06.097" UserId="243" />
  <row Id="11608" PostId="3931" Score="0" Text="Не бачу ніяких доказів подібному твердженню, окрім волюнтаристських забаганок авторів сайту." CreationDate="2021-06-02T08:51:21.277" UserId="254" />
  <row Id="7650" PostId="3936" Score="1" Text="Навіщо взагалі намагатися замінити слово патерн?" CreationDate="2018-09-11T20:53:54.283" UserId="902" />
  <row Id="6779" PostId="3952" Score="2" Text="**Передпоказ** - це демонстрація цілого фільму до офіційної прем'єри [У Києві відбувся передпоказ фільму &quot;Кіборги&quot;](http://asn.in.ua/ua/news/publishing/138419-film-ne-o-vojjne-a-o-mire-v-kieve-sostojalsja-pred.html)." CreationDate="2018-04-18T08:45:20.523" UserId="69" />
  <row Id="6771" PostId="3953" Score="0" Text="*Враховуючи наведений матеріал* (досить розлогий і детальний), які са́ме проблеми чи суперечності виникли у вас під час порівняння значень цих термінів?" CreationDate="2018-04-18T05:50:14.310" UserId="8" />
  <row Id="6773" PostId="3953" Score="0" Text="Щодо &quot;угоди&quot; достатньо матеріалів не знайшов )" CreationDate="2018-04-18T05:55:05.827" UserId="1556" />
  <row Id="6776" PostId="3953" Score="2" Text="Наведені (розлогі) цитати наводять на думку, що *договір* — документ,  *угода* і *правочин* — дії, причому П. поступово приходить на заміну до У. Більш детальної відповіді надати неможливо унаслідок too broad характеру запитання. Якщо ваше запитання, натомість, про якийсь більш конкретний аспект, то варто вказати це у запитанні. І обрізати (розлогі) цитати десь на утричі." CreationDate="2018-04-18T06:14:06.557" UserId="8" />
  <row Id="6778" PostId="3953" Score="0" Text="Мені здається що звернення у відповідні державні органи щодо набуття чи виходу з громадянства не є довором, але це точно правочин." CreationDate="2018-04-18T07:59:52.810" UserId="69" />
  <row Id="9454" PostId="3953" Score="0" Text="Маю намір використовувати скрізь термін &quot;угода&quot; замість &quot;договір&quot;. Наскільки це коректно?" CreationDate="2019-10-08T17:27:40.390" UserId="2309" />
  <row Id="9515" PostId="3953" Score="0" Text="Трішки скоротив, але треба скорочувати ще." CreationDate="2019-10-22T18:37:06.160" UserId="240" />
  <row Id="6784" PostId="3962" Score="1" Text="ви маєте на увазі &quot;всі (ЦІ) фразеологізми&quot; чи справді питаєте про &quot;ВСІ фразеологізми&quot;?" CreationDate="2018-04-20T07:46:52.300" UserId="240" />
  <row Id="6785" PostId="3968" Score="0" Text="Oxford Dictionaries не натякає - &quot;matchmaker&quot; це українською &quot;[сваха](http://sum.in.ua/s/svakha)&quot; у сенсі &quot;жінка, яка займається сватанням, влаштуванням шлюбів&quot;." CreationDate="2018-04-20T08:01:38.633" UserId="69" />
  <row Id="6787" PostId="3974" Score="0" Text="Теж не зрозумів, але у вікісловнику слово має тлумачення: https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9" CreationDate="2018-04-20T13:34:49.377" UserId="69" />
  <row Id="6788" PostId="3974" Score="0" Text="[Є версія](http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t2958.html) що це калька з польської - [niepełnosprawny](https://sjp.pwn.pl/sjp/;2489264) «nieosiągający pełnej sprawności fizycznej lub psychicznej»." CreationDate="2018-04-20T13:41:05.890" UserId="69" />
  <row Id="6789" PostId="3974" Score="0" Text="@Artemix, схоже на те, словотвір виглядає неприроднім для української мови." CreationDate="2018-04-20T13:45:38.417" UserId="1451" />
  <row Id="6790" PostId="3977" Score="0" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/271/" CreationDate="2018-04-20T13:51:40.187" UserId="8" />
  <row Id="6792" PostId="3981" Score="0" Text="Може вставні плечі опустились, також інші частини, які мають форму. І вигляд вже не той." CreationDate="2018-04-21T08:19:51.740" UserId="9" />
  <row Id="11660" PostId="3981" Score="0" Text="[Віктор Морозов](https://uk.wikipedia.org/wiki/Морозов_Віктор_Євгенович) у пісні [&quot;Прошу пані&quot;](https://www.youtube.com/watch?v=K430nYYbXbg) має слова *Виджу пані змерзла – прошу маринарку.*" CreationDate="2021-06-26T00:56:11.573" UserId="9" />
  <row Id="12561" PostId="3981" Score="0" Text="На UaModna є [стаття про це слово](https://uamodna.com/articles/marynarka/). *Маринарка - ні це не український варіант соусу маринара, і навіть не варіант жіночого імені. Це слівце означає піджак або жіночий жакетик.*" CreationDate="2023-01-15T14:43:01.440" UserId="9" />
  <row Id="6791" PostId="3983" Score="0" Text="Виглядає як питання на точку зору... Пономарев однозначно вартий довіри. Не підводив)" CreationDate="2018-04-21T07:18:35.933" UserId="1455" />
  <row Id="13084" PostId="3989" Score="1" Text="А в чому протирічча вступу до магістратури, як до партії, приєднуючись до певного кола людей? Це ж так і є!" CreationDate="2024-03-11T08:58:58.007" UserId="6400" />
  <row Id="13085" PostId="3989" Score="0" Text="@user6400, так, мені теж здається, що така аналогія принаймні не слабша за «вступати на шлях»." CreationDate="2024-03-15T10:28:35.663" UserId="4" />
  <row Id="6799" PostId="3990" Score="2" Text="Цікаво, що з СУМ-20 цей вислів вилучили: у статті [«зір»](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=36307&amp;page=1146) було «точка (кут) зору», стало «кут зору»." CreationDate="2018-04-22T13:33:51.720" UserId="4" />
  <row Id="12049" PostId="3990" Score="0" Text="Мене постійно цікавить чому точка, а не крапка?" CreationDate="2022-02-15T12:19:17.393" UserId="4442" />
  <row Id="12050" PostId="3990" Score="2" Text="@СеверинСавчук, на мій погляд, сучасна різниця між цими словами така: крапка — це результат застосування чорнил або фарби на якійсь поверхні (а також похідні поняття); точка — це абстрактний математичний об'єкт нульового розміру (а також похідні поняття)." CreationDate="2022-02-15T16:01:55.200" UserId="4" />
  <row Id="12074" PostId="3990" Score="0" Text="Так, саме &quot;на мій погляд&quot;, &quot;на мою думку&quot;, &quot;на мій розсуд&quot;..." CreationDate="2022-02-21T00:48:29.913" UserId="2207" />
  <row Id="12246" PostId="3990" Score="0" Text="Це запитання не має жодного сенсу, оскільки ви самі наводите у своєму ж запитанні декілька авторитетних або офіційних джерел, що підтверджують що цей вислів варто вилучити зі свого лексикону згідно офіційних правил української мови, фактично відповідаючи на власне питання, однак при цьому чомусь запитуєте чи варто. Я б особисто закрив це питання" CreationDate="2022-07-03T13:37:22.490" UserId="2097" />
  <row Id="6800" PostId="3995" Score="2" Text="Вельми сумнівно, шчо існує затверджена сутямка, очевидно, такого менї не довести. Натомість можна зазначити, те складенне з слів _інформаційна — [відомість](https://storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1316)_, прикм. _довідковий_, та _графіка_ — _[рисунок](https://storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1311)_. [Правопис](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#prasklad) пропонує забагато варіянтів напису. Можна утворити наприклад _[відом](http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/7084-vidom.html)рис_, але тодї проблема зрозумілости, бо ось анґліцізми тут прижилися доволї сильно." CreationDate="2018-04-22T15:24:25.450" UserId="585" />
  <row Id="6803" PostId="4000" Score="0" Text="«Українське агентство фінансового розвитку» не є авторитетним мовознавчим джерелом, і тому цілком природно, що припускається помилок." CreationDate="2018-04-22T19:45:19.110" UserId="8" />
  <row Id="6804" PostId="4000" Score="0" Text="Перепрошую, можливо я не зовсім вірно побудував повідомлення, якщо утворилось таке враження, але вживання словосполучення &quot;мобільний банкИнг&quot; «Українське агентство фінансового розвитку» на сторінках свого веб ресурсу не застосовувало, то був зовсім інший інформаційний ресурс, і з певних причин, я на нього не посилався." CreationDate="2018-04-22T21:10:29.483" UserId="1556" />
  <row Id="6805" PostId="4000" Score="0" Text="Але у випадку такої самоцензури запитання стає зовсім незрозумілим: *«Деяке неназване джерело послуговується правописом `X`; чому воно це робить?»* Якої обʼєктивної відповіді можна очікувати?" CreationDate="2018-04-22T21:26:58.313" UserId="8" />
  <row Id="6806" PostId="4000" Score="0" Text="Перепрошую, шановний добродію, а хіба назва мого повідомлення - питання (“Мобільний банкІнг” чи “мобільний банкИнг”) не розкриває суті самого питання?" CreationDate="2018-04-22T21:58:36.197" UserId="1556" />
  <row Id="6807" PostId="4000" Score="1" Text="На мою думку, запитання вже містить відповідь з посиланням на поважне джерело (правопис `и` також називається [«правило девʼятки»](https://ukrainian.stackexchange.com/q/334/)). Будь-яка інша відповідь так і виглядатиме: «правильно писати — за правилом девʼятки». Якщо ж запитання про суперечність, то мають бути вказані **обидва** джерела суперечності. Одне джерело ви вказали — чинний правопис. Друге джерело — невідомий сайт, який a-priori не є поважним, допоки не названий. А коли вкажете сайт, я майже упевнений, що відповідь буде — «сайт не авторитетний і помиляється, пишемо згідно Правопису»." CreationDate="2018-04-22T22:18:19.320" UserId="8" />
  <row Id="6808" PostId="4000" Score="0" Text="Перепрошую, правильно я Вас зрозумів, що зустрівши будь-де відомості які викликали в мене суперечності, я повинен **обов'язково** занотовувати джерело і чітко посилатися на нього у своєму запитанні, чи все-таки акцентувати увагу на самій суті питання?&#xA;З.І. Я не фахівець у відповідній - лінгвістичній сфері, тому я не знаю хто, як і де та якими назвами правила називає. Моє звернення - питання, щодо вірності застосування мною правила або ні." CreationDate="2018-04-22T23:13:06.033" UserId="1556" />
  <row Id="6809" PostId="4000" Score="1" Text="Ні, не обовʼязково, лише бажано. Дивіться: якщо запитання «як правильно писати?» (по суті правопису), то відповідь — «користуємося чинним правописом, посилання на який надано у запитанні». Якщо запитання «чому *десь* написано інакше, ніж у правописі?» (про суперечність), то відповіді не існує, допоки ми не знаємо, де це — *«десь»*." CreationDate="2018-04-22T23:39:22.210" UserId="8" />
  <row Id="6815" PostId="4004" Score="1" Text="Є ще слово fidgety (прийменник до fidget) що також має багато перекладів на українську: https://e2u.org.ua/s?w=fidgety&amp;dicts=all&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on." CreationDate="2018-04-23T12:51:44.330" UserId="69" />
  <row Id="6817" PostId="4004" Score="0" Text="@Yola, я не проти." CreationDate="2018-04-23T13:19:33.510" UserId="4" />
  <row Id="6818" PostId="4004" Score="0" Text="@Artemix, _ворушни́к_? _кни́пка_? _шве́ндик_?" CreationDate="2018-04-23T13:21:45.030" UserId="4" />
  <row Id="6821" PostId="4004" Score="0" Text="А може крутькО-куб?" CreationDate="2018-04-23T15:55:33.690" UserId="69" />
  <row Id="6883" PostId="4006" Score="0" Text="Без джерел, так, що в голову прийшло: **_вітальник_**" CreationDate="2018-04-28T00:20:55.573" UserId="129" />
  <row Id="6954" PostId="4007" Score="1" Text="http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=22588&amp;page=771&#xA;Є новий тлумачний СУМ-20, там замість цитат з Кириленка є цитати з Нечуя-Левицького. Жодних до вас претензій, просто ділюся інформацією." CreationDate="2018-05-21T12:10:04.527" UserId="240" />
  <row Id="10377" PostId="4008" Score="0" Text="Підтримую і раджу додати приклад. Як варіант: Наприклад: &#xA; - Закон: Треба вітати людей;&#xA; - Незаконний вчинок: не вітати людей;&#xA; - Протизаконний вчинок: не давати вітати людей (не лише незаконний, але й проти закону)." CreationDate="2020-04-09T09:23:59.870" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="6826" PostId="4013" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE!&#xA;Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2018-04-24T07:59:47.290" UserId="8" />
  <row Id="10626" PostId="4013" Score="0" Text="Добрий день, до попереднього коментаря додам, що посилання на російську вікі не дуже працює на цьому сайті, бо двома його робочими мовами є українська й англійська, отже велика частина користувачів може не розуміти російської." CreationDate="2020-06-11T19:36:49.367" UserId="240" />
  <row Id="6829" PostId="4017" Score="5" Text="Бачу, що ви стараєтеся робити запитання кращими, але все ж таки: (1) не надано пояснення цього терміну своїми словами українською мовою і (2) не уточнено, чим са́ме не підходять варіанти, які знайдені вами. Ну і до українського *беззаперечно* є ще [багато](http://rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;d=22&amp;t=1626) часткових синонімів як-то *безперечно*, *беззастережно*, *безумовно*, *категорично*, *повністю* тощо." CreationDate="2018-04-24T10:14:16.380" UserId="8" />
  <row Id="12392" PostId="4017" Score="0" Text="Взагалі слово &quot;безоговорочный&quot; має помітку &quot;книжне&quot;, тому скоріш за все ви знайдете мало прикладів сучасної лексики з цим словом. Так що лишаються приклади з церковної лексики, сталі політичні терміни тощо." CreationDate="2022-09-01T10:37:37.930" UserId="69" />
  <row Id="6828" PostId="4018" Score="0" Text="Як на мене тут лапки натякають на те що цей новинний сайт вважає що отруєння не було, тому &quot;очищення&quot; буде удаваним." CreationDate="2018-04-24T09:58:54.793" UserId="69" />
  <row Id="6830" PostId="4018" Score="0" Text="А можливо це цитата з одного слова." CreationDate="2018-04-24T10:20:47.047" UserId="69" />
  <row Id="6831" PostId="4019" Score="0" Text="Доповню (на окрему відповідь мій коментар не тягне; якщо включите це у відповідь, я потім приберу коментар). Діяльність зі знезараження обʼєктів називається [***Deactivation** (of hazardous chemical wastes)*](https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/es00133a604?journalCode=esthag). Вжите слово *„clean-up”*, НМД, має виражену неформальну конотацію. А автор перекладу, НМД, дуже влучно це помітив і вказав його у лапках — саме з метою скептицизм/захоплення/подив + привернення уваги читача + напевно, щоб при передруку інші джерела не втратили це словечко. НМД. усе дуже слушно зроблено." CreationDate="2018-04-24T10:59:21.493" UserId="8" />
  <row Id="6832" PostId="4019" Score="0" Text="@bytebuster, мені здається, це мало б сенс, якби «clean-up» було реальною (або офіційною, або поширеною розмовною) назвою тієї операції. Але, наскільки я можу судити, в різних джерелах її називають по-різному, а «clean-up» (без лапок) пише просто конкретне джерело — в такому випадку немає чого зберігати (бо не посадова особа вжила це слово, а один із безлічі сайтів новин). Але, можливо, я неправильно Вас зрозумів." CreationDate="2018-04-24T11:08:09.090" UserId="4" />
  <row Id="6834" PostId="4020" Score="0" Text="Знов-таки, чим не підходять ті (численні) значення, які ви знайшли? Контекст має бути таким, як у тексті пісні чи якимось іншим? Це все важливо." CreationDate="2018-04-24T11:48:03.270" UserId="8" />
  <row Id="6835" PostId="4020" Score="0" Text="@bytebuster Питання про те, як перекласти рядок з пісні. Жоден з наведених перекладів не відповідає контексту, тобто не пасує до слова «дивак»." CreationDate="2018-04-24T13:22:57.733" UserId="1078" />
  <row Id="6836" PostId="4024" Score="1" Text="Будь ласка, уточніть запитання: спочатку ви запитуєте, «Чи існує відповідник в українській мові?», а потім вказуєте на наявні у словниках «Розмовні та зменшувальні форми». Ці форми чимось не підходять? Чим саме?" CreationDate="2018-04-24T21:34:17.437" UserId="8" />
  <row Id="10462" PostId="4026" Score="1" Text="Перепрошую за запізнілу реакцію, але українська мова та московський язик не є близькими мовами, про що свідчить, наприклад, відсутність в українській мові наведених вами московських слів *«отморозок»*, *«чмо»* та *«ублюдок»*, цілком характерних для московського язика." CreationDate="2020-04-25T14:55:32.753" UserId="8" />
  <row Id="10471" PostId="4026" Score="2" Text="@bytebuster ваше твердження також не досить обґрунтоване. Все залежить від того, які мови вважати &quot;близькими&quot;. Ваша позиція і позиція дописувачки залежать від поняттєвого ґрунту (того, що ви вкладаєте у поняття &quot;близька мова&quot;), і я би не сказав, що ваша позиція більш авторитетна, аніж позиція дописувачки в цьому разі. Я також проти міфів, що наші дві мови найближчі одна до одної, але казати, що вони &quot;не є близькими&quot;, враховуючи історію формування одної й іншої, а також їхню належність до одної мовної ґрупи, м'яко кажучи, дивно." CreationDate="2020-04-26T19:28:46.133" UserId="240" />
  <row Id="6837" PostId="4027" Score="0" Text="Я більше вірю СУМ-20 :)." CreationDate="2018-04-25T08:58:16.333" UserId="4" />
  <row Id="6838" PostId="4027" Score="0" Text="Можливо, О. Авраменко каже про те, як воно мало б бути за логікою мови (чи колись було), а СУМ-20 фіксує те, як де-факто люди кажуть/пишуть (хай навіть і недолуго). [Ось](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14691&amp;page=478) (друге значення), наприклад, приклад узаконення того, про що мовознавці неодноразово казали, що так казати не можна ([1](http://slovopedia.org.ua/30/53382/25975.html), [2](http://slovopedia.org.ua/34/53394/33198.html), [3](//www.youtube.com/watch?v=-bHrnX3OneA))." CreationDate="2018-04-25T09:11:26.717" UserId="4" />
  <row Id="6839" PostId="4027" Score="0" Text="Моє особисте рішення: ми можемо вирішити для себе не використовувати певні вирази (що вважаємо їх нелогічними, негарними абощо — навіть якщо вони присутні в словниках), але не можемо чекати цього від інших чи докоряти їм за те, що вони їх уживають (бо мова — це те, як люди де-факто кажуть, а не те, що хтось собі надумав)." CreationDate="2018-04-25T09:11:30.720" UserId="4" />
  <row Id="6947" PostId="4028" Score="1" Text="Чи Українці використовують слово «вінда», з Польської «windą»?" CreationDate="2018-05-20T03:50:40.283" UserId="978" />
  <row Id="6842" PostId="4031" Score="2" Text="Чому саме на *нержавійну*, чому не на *неіржавну*. *Неіржавна* мені більш-менш зрозуміла, це така, що не можа іржавіти, а як відбувся словотівр *нержавійної*?" CreationDate="2018-04-25T10:36:09.657" UserId="9" />
  <row Id="6843" PostId="4031" Score="0" Text="Особисто мені це слово здається більш милозвучним. Аналогія до мелодійна." CreationDate="2018-04-25T10:51:06.920" UserId="1481" />
  <row Id="6896" PostId="4031" Score="0" Text="За старим правописом (скрипниківка) подвоєння голосних завжди уникалося, і вставлявся звук &quot;й&quot;. Тобто правильним варіантом буде  &quot;неїржавна&quot;. Також потрібно розуміти, що обидва новотвори &quot;неїржавна&quot; і &quot;неїржавійна&quot; не є абсолютно тотожними. Друге слово вказує на процес &quot;іржавіти&quot; (не буде іржавіти), тоді як перше прямо походить від слова іржа (не буде іржі). При двох конкуруючих словах із однаковим змістом потрібно надавати перевагу простішому." CreationDate="2018-05-02T11:25:37.597" UserId="1024" />
  <row Id="7995" PostId="4031" Score="1" Text="@ЮрійГладьо, «за старим правописом (скрипниківка) подвоєння голосних завжди уникалося, і вставлявся звук „й“. Тобто правильним варіантом буде „неїржавна“» — невпевнений. Ми ж кажемо _неіснуючий_ (а не _неїснуючий_) і _неістотний_ (а не _неїстотний_)." CreationDate="2018-11-11T19:45:29.087" UserId="4" />
  <row Id="6844" PostId="4033" Score="0" Text="Мені здається, що ваш приклад з підручника відрізняється від інших. Можливо саме ця різниця і вимагає викоритсання коми?" CreationDate="2018-04-25T13:19:20.147" UserId="9" />
  <row Id="6848" PostId="4033" Score="0" Text="@Yola якщо чесно, я трохи запуталась. Мені здається, можемо використовувати і кому, і тире, і без розділових знаків..." CreationDate="2018-04-25T15:15:57.633" UserId="1467" />
  <row Id="6849" PostId="4033" Score="1" Text="Дивіться, там лист і написано в два рядки, це може бути важливим." CreationDate="2018-04-25T15:36:12.920" UserId="9" />
  <row Id="7094" PostId="4036" Score="0" Text="Зазначу, що _шпальта_ німецьке слово і вже може бути також полонізмом чи таки ґерманізмом." CreationDate="2018-06-30T13:06:32.170" UserId="585" />
  <row Id="6858" PostId="4037" Score="0" Text="Largely related: [“Як правильно ‘скористУйтесь’ чи ‘скористАйтесь’?”](https://ukrainian.stackexchange.com/q/3017/)" CreationDate="2018-04-25T18:15:27.593" UserId="8" />
  <row Id="6865" PostId="4037" Score="0" Text="Possible duplicate of [Як правильно &quot;скористУйтесь&quot; чи &quot;скористАйтесь&quot;?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3017/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d1%80%d0%b0%d0%b2%d0%b8%d0%bb%d1%8c%d0%bd%d0%be-%d1%81%d0%ba%d0%be%d1%80%d0%b8%d1%81%d1%82%d0%a3%d0%b9%d1%82%d0%b5%d1%81%d1%8c-%d1%87%d0%b8-%d1%81%d0%ba%d0%be%d1%80%d0%b8%d1%81%d1%82%d0%90%d0%b9%d1%82%d0%b5%d1%81%d1%8c)" CreationDate="2018-04-25T21:50:52.360" UserId="585" />
  <row Id="7030" PostId="4037" Score="0" Text="[Суфікс дієслів **‑ува‑** чи що таке _протяжні_, _наворотні_?](/q/4049/)" CreationDate="2018-06-07T07:58:55.887" UserId="585" />
  <row Id="9139" PostId="4038" Score="0" Text="яка гарна відповідь, вона мене тоді минула через великий потік контенту, а зараз мав змогу оцінити." CreationDate="2019-08-09T13:04:00.457" UserId="240" />
  <row Id="6864" PostId="4039" Score="0" Text="[Вахта](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6778&amp;page=248) (п'яте значення)?" CreationDate="2018-04-25T21:17:27.170" UserId="4" />
  <row Id="6871" PostId="4039" Score="1" Text="Мені здається, що &quot;вахта&quot; по перше &quot;росіянізм&quot;, а по друге яким чином це слово може підійти? Змісти навіть не подібні." CreationDate="2018-04-26T17:59:41.640" UserId="1556" />
  <row Id="6996" PostId="4039" Score="0" Text="Вахта у розмовному значенні - це фактично приміщення де вахтер перевіряє перепустки (тобто у нього одна функція). На ресепшені можуть взагалі не перевіряти особу: якщо знаєш куди тобі треба - часто можеш просто йти у потрібний тобі кабінет." CreationDate="2018-05-30T09:45:38.497" UserId="69" />
  <row Id="6886" PostId="4040" Score="1" Text="Для худоби така штука називається **[би́рка](//ukrainian.stackexchange.com/q/3871)** («невеличка дощечка або металева бляшка з номером або написом, яку прив'язують до шиї тваринам»). Але людям, що носитимуть це, така асоціація навряд сподобається. Хоча, по-моєму, таке поширення було б логічним, адже сучасне значення слова _бирка_ вийшло далеко за межі дощечки на шию худобі, а поширюєтсья зокрема на будь-якого матеріалу мітки, но чіпляють в будь-якому місці до будь-яких предметів (навіть до неістот)." CreationDate="2018-04-28T08:31:48.353" UserId="4" />
  <row Id="10197" PostId="4040" Score="0" Text="Це залежить від змісту. В словнику https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/badge можна зрозуміти, що залежно від змісту можна підібрати декілька слів. Але я б вказав загальне слово як підпис. Можете навести приклад речення, де ви хочете вказати слово badge?" CreationDate="2020-02-25T21:06:12.603" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="6857" PostId="4041" Score="4" Text="Будь ласка, не забувайте, що пояснення іноземною мовою має досить обмежену корисність і 不是很理解的 для тих, хто не володіє іноземною мовою, якою написане пояснення. Його варто перекласти англійською або українською." CreationDate="2018-04-25T18:11:51.867" UserId="8" />
  <row Id="6853" PostId="4042" Score="0" Text="Зрозуміло, спробую зараз виправити. Тільки мабуть буде не дуже коректно ваші дослідження видавати за свої. Можливо краще мені видалити відповідь, і ви напишете цю?" CreationDate="2018-04-25T16:58:24.623" UserId="1500" />
  <row Id="6855" PostId="4042" Score="3" Text="Та ні, чому… Корисна інформація. Я потім напишу іншу відповідь про те, що версія cravate←croate←hr̀vāt є застарілою ([хорватські ландскнехти з'явилися у французькій армії щонайменше через 345 років після того, як у французькій мові з'явилося слово _cravate_, тому найімовірніше французьке _cravate_ походить не від викривленого _хорват_, а від арабського _ربقة_](//fr.wiktionary.org/wiki/cravate#Étymologie)) — але застарілу теж треба висвітлити, во вона дуже поширена." CreationDate="2018-04-25T17:09:05.593" UserId="4" />
  <row Id="6856" PostId="4043" Score="0" Text="Варто чи не варто — залежить як від контексту (який не вказано), так і від субʼєктивних уподобань. Будь ласка, уточніть запитання." CreationDate="2018-04-25T18:06:10.527" UserId="8" />
  <row Id="6879" PostId="4043" Score="1" Text="Possible duplicate of [Чи всі терміни мають бути перекладені українською?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/94/%d0%a7%d0%b8-%d0%b2%d1%81%d1%96-%d1%82%d0%b5%d1%80%d0%bc%d1%96%d0%bd%d0%b8-%d0%bc%d0%b0%d1%8e%d1%82%d1%8c-%d0%b1%d1%83%d1%82%d0%b8-%d0%bf%d0%b5%d1%80%d0%b5%d0%ba%d0%bb%d0%b0%d0%b4%d0%b5%d0%bd%d1%96-%d1%83%d0%ba%d1%80%d0%b0%d1%97%d0%bd%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%be%d1%8e)" CreationDate="2018-04-27T14:38:10.703" UserId="240" />
  <row Id="6859" PostId="4044" Score="0" Text="Ви ж самі відповідаєте на своє запитання: &quot;слово хоч і вже закріплене в словнику, але таки отримало примітку як &quot;розмовне&quot;. Тобто під час спілкування можна використовувати, а от в науковому стилі НЕ варто." CreationDate="2018-04-25T18:34:42.733" UserId="1481" />
  <row Id="6862" PostId="4044" Score="0" Text="Пані Оксано, я гадаю, що наведених мною джерел замало, для синтезу відповіді і вирішення заданого питання." CreationDate="2018-04-25T20:57:04.110" UserId="1556" />
  <row Id="6867" PostId="4048" Score="1" Text="Припиніть, будь ласка, ліпити `и` на початку слів і вигадувати свої варіанти слів. Прошу Вас." CreationDate="2018-04-26T07:37:54.307" UserId="334" />
  <row Id="6874" PostId="4048" Score="1" Text="@BohdanKuts ніхто нічого не вигадує. https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/111.html проект правопису 99 року, як власне і в харківському (скрипниківка). Яким правописом послуговуватися людині - її особиста справа." CreationDate="2018-04-27T08:40:55.480" UserId="35" />
  <row Id="6882" PostId="4048" Score="0" Text="@ovnia, AFAIK, у харківському не було «и-» на початку слів (а було: «інший», «іноді» тощо). «И-» на початку слів — це спроба реанімувати ще старіший правопис. Але так, Ви праві, у проекті 99 і деяких дохарківських правописах це було." CreationDate="2018-04-27T14:58:15.683" UserId="4" />
  <row Id="6892" PostId="4048" Score="1" Text="@ovnia, я про те чи це хіба за діючим правописом? Якщо це з власного бажання, то так можна і до староруської вернутися. Окрім того, я не заперечую права на вибір яким правописом послуговуватися, але не на таких ресурсах де інформація поширюється поміж тисячами користувачів." CreationDate="2018-04-30T13:46:08.933" UserId="334" />
  <row Id="6873" PostId="4052" Score="0" Text="@Yola, одначе, інформація про те, що слово вже нормативне — корисна; я, наприклад, не знав, думав, це поки що лише сленг." CreationDate="2018-04-27T07:00:11.473" UserId="4" />
  <row Id="6869" PostId="4054" Score="2" Text="Є [_зачина́тель_](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=33877 &quot;СУМ‑20&quot;), словорід якого повʼязаний з [_поча́ти_](http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=545 &quot;545 сторінка 4 книги ЕСУМ&quot;)." CreationDate="2018-04-26T16:10:37.950" UserId="585" />
  <row Id="6870" PostId="4054" Score="0" Text="@follower розширю питання, але основне питання все одно цікавить." CreationDate="2018-04-26T16:29:16.730" UserId="240" />
  <row Id="9856" PostId="4056" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko на жаль, &quot;прихильники пуристичних тенденцій&quot; нерідко суть не стільки за чистоту мови, а за &quot;аби не як у росіян&quot;. В результаті отримуємо ще одне значення для вищенаведеного полонізму &quot;гасло&quot; замість запозиченого через російську галліцизму &quot;пароль&quot;.&#xA;Через їхню таку діяльність у багатьох загалом нейтральних учасників мовних баталій складається дещо упереджене ставлення, яке дехто міг би порівняти з відразою, хтось інший - зі зневагою, хтось - із недовірою." CreationDate="2019-12-21T15:53:26.357" UserId="2443" />
  <row Id="6876" PostId="4058" Score="0" Text="дякую за відповідь, вона розширила розуміння, єдине що, чому &quot;зачинальник&quot; і &quot;зачатель&quot; не нагадують &quot;зачинатель&quot;, а &quot;започатківець&quot; нагадує? Також уточність, будь ласка, про &quot;штучність&quot;, що саме ви мали на увазі? Чи має тут місце протиставлення суфіксів &quot;ник&quot; і &quot;ець&quot;? Грати - грець? Чому не гравець? Треба трошки поуточнювати, коротше, як маєте на те час, бо більше інформації я отримав, але розуміння остаточного ще не маю." CreationDate="2018-04-27T13:04:33.420" UserId="240" />
  <row Id="6877" PostId="4058" Score="0" Text="Мені воно надто схоже на «початківець». І взагалі ріже слух. Але це суб'єктивно." CreationDate="2018-04-27T14:03:51.957" UserId="4" />
  <row Id="6878" PostId="4058" Score="0" Text="@P. Vovk, грець виправила, звичайно ж, від гри апоплексичний удар навряд чи можливий, то літери загубилися). А штучним здається, напевно, через значення початку, що несе префікс за-. Звучить як &quot;стрибок з підвипідвертом&quot;." CreationDate="2018-04-27T14:24:39.370" UserId="1451" />
  <row Id="6880" PostId="4058" Score="1" Text="[_Грець_ — від _грати_](http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page592)." CreationDate="2018-04-27T14:49:51.263" UserId="4" />
  <row Id="6885" PostId="4064" Score="5" Text="На моє переконання, ви вже провели повний цикл дослідження теми. Є розлоге пояснення професора філології, яке ґрунтується як на історичних, так і на нормативних джерелах і доходить висновку, що пишемо якимось чином. І є безіменні сайти, яки пишуть іншим чином і нічого не пояснюють. На мою думку, вибір є очевидним. P.S. Коли робите пошук по фразі, ставте шукане словосполучення у лапки, бо інакше Ґуґл самостійно включає синоніми." CreationDate="2018-04-28T03:51:28.610" UserId="8" />
  <row Id="7645" PostId="4064" Score="0" Text="А чому варіант &quot;Запорожська січь&quot; навіть не розглядається? Я багато разів зустрічав його. Чи це русізм?" CreationDate="2018-09-11T10:07:41.230" UserId="243" />
  <row Id="7710" PostId="4064" Score="0" Text="@AlexSodin мабуть-таки &quot;росіянізм&quot;." CreationDate="2018-09-21T18:28:51.817" UserId="240" />
  <row Id="10773" PostId="4067" Score="0" Text="А от як так само добре перекласти `dislike`?" CreationDate="2020-10-05T21:31:22.890" UserId="948" />
  <row Id="6887" PostId="4076" Score="2" Text="Один раяв _hashtag_ як [_зрубка_](//drive.google.com/file/d/1mJcpvbLuVsjiEpvySqnKbKv0flhOoDvL)." CreationDate="2018-04-28T14:23:22.833" UserId="585" />
  <row Id="9934" PostId="4080" Score="1" Text="Думав поставити -1, але з другою частиною відповіді я згоден. Тому +1 -1. Не згоден щодо &quot;Термінологія в блокчейн технологіях повинна бути співзвучна з оригінальною&quot;." CreationDate="2019-12-25T15:01:47.960" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="6889" PostId="4089" Score="0" Text="Гадаю, родич-запитання: [Чи має термін **креативність** синоніми українського походження?](/q/4079/585)" CreationDate="2018-04-29T22:46:28.903" UserId="585" />
  <row Id="11753" PostId="4091" Score="0" Text="Під час опису halving використовують слово reduce, яке по суті своїй означає перевести у простіший стан. Зменшення в два рази - не логічне. Кількість збільшується. Розмір зменшується." CreationDate="2021-08-27T06:45:39.800" UserId="2864" />
  <row Id="6899" PostId="4093" Score="1" Text="Чому б не використати трішки інше слово, наприклад, незабутній?&#xA;Одне з значень якого - &quot;Який надовго, глибоко запам'ятався.&quot;.&#xA;Модель має незабутньо витончений зовнішній вигляд... &#xA;Або ще є слово - ДОСТОПА́М'ЯТНИЙ, приблизно з таким же значенням." CreationDate="2018-05-03T06:28:07.063" UserId="86" />
  <row Id="6900" PostId="4093" Score="1" Text="А особисто я б трішки згладив переклад, і не намагався б перекласти все дослівно. Тому легко можна використати слова  - помітний, яскравий, вражаючий." CreationDate="2018-05-03T06:32:37.563" UserId="86" />
  <row Id="6893" PostId="4098" Score="1" Text="можливо воно скальковане з рос. *стіралка*?" CreationDate="2018-05-01T10:49:57.160" UserId="9" />
  <row Id="6894" PostId="4098" Score="1" Text="@Yola, хіба утворення за аналогією (-алка), але, думаю, швидше з польської, бо все ж там таке слово є, проте використовується більше в розмовній, наукова назва пральної машини дещо інша, але от пригадати не можу (точно знаю, що в назві є agd). Крім того, слово &quot;пралка&quot; вживають здебільшого в нас, на заході, на сході ж кажуть &quot;стіралка&quot;, на скільки я знаю." CreationDate="2018-05-01T17:05:06.040" UserId="1481" />
  <row Id="6912" PostId="4101" Score="2" Text="Якщо слова десь позначені як синоніми, це не обов'язково означає, що вони **повні** синоніми (бувають **часткові** синоніми). І СУМ-11 якраз надає цим словам різне значення: «супровід» використовується в значеннях «дія за значенням _супровождувати 1, 3, 4, 5_ (але не _2_)» і ще 4 інших значеннях, у той час як «супроводження» використовується в значеннях «дія за значенням _супровождувати 1, 2, 3, 4, 5_» і «= _супровід 5_» (але не «_супровід 2, 3, 4_»)." CreationDate="2018-05-05T07:58:48.900" UserId="4" />
  <row Id="6913" PostId="4101" Score="2" Text="Однак з міткою «we're looking for long answers», що причепили до Вашої відповіді, незгоден. По-моєму, короткі відповіді — це добре, якщо вони при цьому точні (тобто лаконічні, а не неповні)." CreationDate="2018-05-05T08:02:09.323" UserId="4" />
  <row Id="6942" PostId="4102" Score="1" Text="тоді чому запозичене з російської присосок? Відповідник російського сосать - ссати або смоктати. Є українське питомі слова для позначення в зоології органу присисання комах, наведені у запитанні," CreationDate="2018-05-12T07:38:54.217" UserId="1451" />
  <row Id="6901" PostId="4105" Score="0" Text="Поназапозичують тих слів Якщо страва справді кардинально відрізняється від сирників, які печуть в нас, то можна називати це простіше - сирний торт, сирне тістечко, сирне суфле, сирна запіканка.  Слова чіз та кейк явно не вписуються в нашу мову." CreationDate="2018-05-03T06:36:37.503" UserId="86" />
  <row Id="6904" PostId="4105" Score="0" Text="Повністю з Вами погоджуюсь " CreationDate="2018-05-03T07:30:41.230" UserId="1481" />
  <row Id="6895" PostId="4107" Score="0" Text="Не певен щодо форми, може відповідь на [це питання](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1202) допоможе." CreationDate="2018-05-02T05:50:05.257" UserId="9" />
  <row Id="6897" PostId="4108" Score="0" Text="Судячи з профілю компанії, вони шукають не автора новин, а журналіста, тому &quot;новинний&quot; не підходить по смислу." CreationDate="2018-05-02T14:14:06.300" UserId="69" />
  <row Id="6898" PostId="4108" Score="0" Text="@ Artemix, а до чого по смислу підходить новинарний? Поясніть, будь ласка, значення цього прикметника, якщо ви його розумієте." CreationDate="2018-05-03T06:25:35.820" UserId="1451" />
  <row Id="6903" PostId="4108" Score="0" Text="[Вікіпедія: журналіст (новинар)](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%96%D1%81%D1%82), [Словник синонімів: ЖУРНАЛІСТ газетяр, новинар, публіцист](http://slovopedia.org.ua/41/53398/264752.html), [Чиста мова: Новинар-журналіст](https://www.facebook.com/chystamova/posts/323369811152469). На мій погляд новинар це, скоріше, журналіст що пише про новини, але в останньому пості, здається, пропонують широко трактувати це слово." CreationDate="2018-05-03T06:43:09.333" UserId="69" />
  <row Id="6905" PostId="4119" Score="2" Text="І ще одне питання про переклад. Знову рекомендую не зациклюватися на дослівності. Спробуйте слово &quot;Обране/Обрані&quot; залежно від контексту можете доповнити уточнюючим словом. Також можна використати слово &quot;Збережені&quot;, наприклад, збережені оголошення. які можна переглянути пізніше." CreationDate="2018-05-03T13:09:12.320" UserId="86" />
  <row Id="6906" PostId="4119" Score="0" Text="@Bohdanko, [намагайтеся уникати](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/197/) (напів-)відповідей у коментарях. Коментарі під запитанням призначені лише для покращення запитання. Усе інше рано чи пізно буде видалене." CreationDate="2018-05-03T22:32:38.763" UserId="8" />
  <row Id="6907" PostId="4119" Score="0" Text="По-моєму, варто додати до запитання слово «favorites» («favourites»). Бо в оригіналі, як я розумію, воно називається саме так. І наступний читач може шукати відповідь за словом «favorites» («favourites») — щоб воно гуглилося за обома словами." CreationDate="2018-05-04T14:26:42.940" UserId="4" />
  <row Id="6923" PostId="4121" Score="2" Text="-1: незрозуміло, яким чином переклад з англійської на російську може мати бодай яку цінність при перекладі українською." CreationDate="2018-05-05T16:16:15.300" UserId="8" />
  <row Id="6924" PostId="4121" Score="1" Text="Ну все дуже просто, як бачите Гугл Перекладач, та й жодний онлайн перекладач з англійської на російську не може виконати адекватного перекладу, а Мультитран вважається одним з кращих онлайн перекладачів. У ньому є безліч відповідників і завдяки цим відповідникам можна знайти варіанти українського перекладу. Чи на вашу думку в українській мові не може бути жодного з варіантів перелічених мною?" CreationDate="2018-05-07T14:28:50.667" UserId="1505" />
  <row Id="6937" PostId="4121" Score="0" Text="Re: &quot;Мультитран вважається&quot; — ким вважається? Re: &quot;Чи на вашу думку в українській мові не може бути жодного&quot; — на мою думку, є багато хороших українських джерел, які не потребують перекладу через сторонні мови. Щоб послуговуватися іншомовними словниками, треба мати дуже вагомі аргументи, користь від такого використання перевищувала вади іноземних словників." CreationDate="2018-05-11T04:05:57.733" UserId="8" />
  <row Id="6939" PostId="4121" Score="0" Text="Наведені мною варіанти перекладу можливі і, що важливіше, вживаються в українській мові та можуть підійти для перекладу фразеологізму &quot;a tule of thumb&quot;, наприклад: &quot;a useful rule of thumb is that about ten hours will be needed to...&quot; - &quot;перевірене правило: близько десяти годин потрібно, щоб...&quot; (якщо потрібно наведу приклад схожого перекладу, а також вживання наведених мною варіантів). Мета моєї відповіді полягала у тому, щоб дати більше варіантів перекладу даного фразеологізму, яких не дають популярні українські онлайн перекладачів." CreationDate="2018-05-11T16:58:16.117" UserId="1505" />
  <row Id="6940" PostId="4121" Score="0" Text="З усією повагою до вас, не бачу сенсу починати суперечку в коментарях, бо все ж таки сайт не для цього створювався)&#xA;Якщо хочете можемо з вами обговорити це питання в особистих повідомленнях (якщо вони тут є, звичайно). Я вловив хід ваших думок, тому більше не наводитиму прикладів з даного джерела, але сподіваюся, ви також зрозуміли до чого я веду." CreationDate="2018-05-11T17:01:54.250" UserId="1505" />
  <row Id="6915" PostId="4124" Score="1" Text="-1, годі переклади на українську через російську." CreationDate="2018-05-05T08:11:52.567" UserId="9" />
  <row Id="11010" PostId="4124" Score="0" Text="Наскільки я знаю, літературною українською «по» не сполучається з давальним відмінком (лише з місцевим або іноді знахідним). Тобто або «частинами», або «по частина**х**» (не «по частина**м**»)." CreationDate="2021-01-12T13:27:12.087" UserId="4" />
  <row Id="6908" PostId="4125" Score="1" Text="Фейсбук має функцію збереження, яка по суті додає закладку на допис. В українському інтерфейсі вона називається &quot;Збережене&quot;." CreationDate="2018-05-04T14:34:43.750" UserId="69" />
  <row Id="6909" PostId="4125" Score="0" Text="@Artemix, а десь можна подивитися словник Facebook (які слова як саме вони перекладають)?" CreationDate="2018-05-04T14:43:04.560" UserId="4" />
  <row Id="6910" PostId="4125" Score="0" Text="Можу запропонувати тільки в налагодженнях виставити англійську і українську і порівняти. Англійською цей пункт меню називається Saved, але на іконці намальована книжкова закладка." CreationDate="2018-05-04T14:46:54.377" UserId="69" />
  <row Id="6911" PostId="4125" Score="0" Text="@Artemix, я десь у них бачив розділ сайту чи групу, присвячену перекладу (тобто де добровольці перекладають/перевіряють/виправляють інтерфейс Facebook)." CreationDate="2018-05-04T14:55:48.883" UserId="4" />
  <row Id="6914" PostId="4126" Score="3" Text="[Семантична відмінність між поняттями **відчуття**, **почуття** та **чуття**](/q/780) — двоїна?" CreationDate="2018-05-05T08:11:23.673" UserId="585" />
  <row Id="6919" PostId="4126" Score="1" Text="@follower, я бачила подібну тему, та тут, на мою думку, питання дещо інше. Там розглядається розрізнення понять, тим паче, в тлумаченні психологічного словника, тобто термінологічне вживання.  А моє запитання стосується не стільки розрізнення за значенням, скільки унормованого вживання варіантів у певному випадку." CreationDate="2018-05-05T08:37:58.050" UserId="1451" />
  <row Id="6920" PostId="4127" Score="0" Text="Можете контекст навести? Не виключено, що в тексті описка або помилка виправлення автокоректором." CreationDate="2018-05-05T08:42:10.577" UserId="442" />
  <row Id="6916" PostId="4128" Score="0" Text="А про що (неюридичною мовою) угода взагалі? Вона ж не про &quot;поставку країни&quot;, і не про поставку сільської місцевості." CreationDate="2018-05-05T08:19:13.840" UserId="442" />
  <row Id="6917" PostId="4128" Score="0" Text="Дві масштабні материнські компанії мають вже укладену угоду про надання послуг, ця ж стосується надання послуг дочірніми компаніями (або філіями чи представництвами) всередині конкретної країни.&#xA;Тобто на локальному рівні (всередині держави) надання послуг." CreationDate="2018-05-05T08:28:48.187" UserId="1515" />
  <row Id="6918" PostId="4128" Score="3" Text="ну дослівний переклад тут непотрібен (це як юрист і практик кажу). Достатньо буде написати в українському тексті &quot;Угода про постачання в межах країни&quot; або аналогічно. Українські юридичні традиції це цілком допускають, а кращого перекладу лінгвістичного все одно не вийде. Фраза &quot;угода про внутрішньокраїнне постачання&quot; звучить жахливо." CreationDate="2018-05-05T08:34:17.640" UserId="442" />
  <row Id="6921" PostId="4128" Score="0" Text="Дуже Вам дякую!" CreationDate="2018-05-05T09:58:42.287" UserId="1515" />
  <row Id="7165" PostId="4128" Score="0" Text="@EugeneMayevski'AlliedBits добрий день. Ваш коментар - це майже відповідь на питання. Якби ви послались на кілька джерел і докладно пояснили свою позицію, з нього можна було б зробити повноцінну відповідь. Напіввідповіді у коментарях на цьому сайті не заохочуються, тож  допрацюйте й опублікуйте як питання, будь ласка." CreationDate="2018-07-12T12:27:19.027" UserId="240" />
  <row Id="6922" PostId="4130" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE!&#xA;Ця відповідь дуже виграла б, якби ґрунтувалася не лише на логіці і здоровому глузді, але також на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо.&#xA;Будь ласка, перегляньте сторінку [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2018-05-05T16:08:40.577" UserId="8" />
  <row Id="9315" PostId="4132" Score="0" Text="Див. також: [«Як краще перекласти „you can configure application…“?»](/q/5443)." CreationDate="2019-09-05T13:31:18.563" UserId="4" />
  <row Id="9173" PostId="4137" Score="0" Text="а чому ви в цьому питання скористувалися лише одним словником?" CreationDate="2019-08-13T10:29:52.370" UserId="240" />
  <row Id="6928" PostId="4142" Score="0" Text="І навіть нічничок http://sum.in.ua/s/nichnychok" CreationDate="2018-05-08T11:30:46.477" UserId="69" />
  <row Id="6925" PostId="4143" Score="2" Text="Мені здається, що наведені словники не бачать різниці між дією, подією та наслідком, про які йдеться у запитаннях, посилання на які надано у коментарях під цим запитанням. Так, доконану форму дії та події ще важче відрізнити між собою, аніж недоконану форму дії/події, але, як мінімум, ця відповідь не повністю розкриває проблему і може ввести в оману." CreationDate="2018-05-08T05:29:04.860" UserId="8" />
  <row Id="7355" PostId="4143" Score="0" Text="Мені це запитання (на яке Ви відповідаєте) здається дублікатом запитання [«Як правильно „скористУйтесь“ чи „скористАйтесь“?»](/q/3017). Як вважаєте — чи варто позначати це запитання як дублікат і, можливо, вилучати/переносити Вашу відповідь? Я можу зробити це автоматично (перенести відповідь), але цікавить Ваша думка." CreationDate="2018-08-06T10:02:01.040" UserId="4" />
  <row Id="7416" PostId="4143" Score="0" Text="Sasha, гадаю, що питання все ж таки трохи відрізняються, тому думаю, що не варто його позначати як дублікат" CreationDate="2018-08-12T14:00:49.437" UserId="1505" />
  <row Id="6927" PostId="4144" Score="0" Text="Швидше за все це розмовна назва якогось предмета &quot;який при використанні видає клацаючі звуки&quot;. Наприклад шукачам скарбів відомий &quot;щолкун&quot;, який вдягався на поводи: http://allcoins.msk.ru/konina-shhelkun/ Чи це той самий &quot;щолкун&quot; що у Садовського чи інший - сказати важко." CreationDate="2018-05-08T10:44:08.737" UserId="69" />
  <row Id="6926" PostId="4146" Score="0" Text="Чесно кажучи, зовсім не зрозумів запитання. Обидва джерела досить однозначно відповідають на це запитання. Відповідь на заголовок запитання — ні, не повні синоніми, бо *обсяг* не використовується у значенні «математична величина, що вимірюється у кубічних одиницях». Відповідь на запитання «лише в математичному значенні чи як повний синонім слову обсяг?» — СУМ прямо позначає, що *обʼєм* у значенні «Те саме, що обсяг» з міткою **рідко**. «Рідко» — це часто вживаний евфемізм замість слова «увага, суржик, тримайтесь подалі від цього»." CreationDate="2018-05-08T09:49:00.113" UserId="8" />
  <row Id="6934" PostId="4153" Score="0" Text="Мати - це звернення до монахині, що має сан священника. До чоловіків звертаються &quot;отче&quot;: http://ktds.org.ua/news/publish/yak-pryinyato-zvertatys-do-dukhovnykh-osib-etyketni-movlenevi-formuly/ Це приблизно як у військових звертаються за званням (лейтенант, капітан) або до посадовців - директор, президент і т.і." CreationDate="2018-05-10T09:59:42.367" UserId="69" />
  <row Id="6935" PostId="4153" Score="1" Text="@ Artemix, але ж у даному випадку звичайне звертання стало частиною імені власного, чи не так? Інакше воно би завжди писалося з малої літери." CreationDate="2018-05-10T11:46:32.763" UserId="1451" />
  <row Id="7358" PostId="4159" Score="0" Text="Смішно, оскільки можна (було) легко уникнути, јакшчо б дьіјало правило _ставити **ь** всьуди, де помјакшенньа_, тобто _зьвір_ (тварина)." CreationDate="2018-08-06T12:40:40.183" UserId="585" />
  <row Id="7359" PostId="4159" Score="0" Text="@follower, можливо, але чи варто займатися «затиканням дірок» у гонитві за фонетичністю? Етимологічно, *звір* від грецького θηρός і лат. ferus «дикий», споріднене з нім/англ swine. Нема там ані м'якого знаку, алі його попередника, зредукованого голосного `[i]`. Ну, от просто нема. :)" CreationDate="2018-08-06T15:12:19.140" UserId="8" />
  <row Id="7360" PostId="4159" Score="0" Text="Ну, така справа не тільки тут, подібне, наприклад, і з _сьвіт_ та _світ_. Тобто мова, јак годитьсьа, підлаштовује під себе, от пан задав анґліјське _свајн_ та німецьке _швајн_ — котрі теж далекі від _ѳероз_ (можливі заміни _ѳ_ — _т^х_, _е_ — _і_) або _ферус_ за звучнеју. До речі, дльа декотрих словјан _сьвіньа_ је такоју собоју нормоју." CreationDate="2018-08-06T22:45:32.597" UserId="585" />
  <row Id="6938" PostId="4164" Score="3" Text="&quot;Але в клініці Добробут, де саме і винайшли цей новий термін...&quot; https://medprosvita.com.ua/v-ukrayini-z-yavilisya-likari-ditinologi/" CreationDate="2018-05-11T09:48:46.620" UserId="69" />
  <row Id="6943" PostId="4166" Score="1" Text="Польський відповідник патрульної поліції - straż miejska [страж міста] тож можете додати до цьго списку й &quot;страж&quot;. Якщо Ви почитаєте походження слова &quot;cop&quot;, то зрозумієте, що воно не лише не має жодного прямого зв'язку з &quot;людиною, яка працює у поліції&quot;, а й взагалі пішло від &quot;copper&quot; - мідь. Те ж саме, як би ми називали наших поліцейських &quot;мідяки&quot; :) Так що такий зв'язок взагалі не обов'язковий." CreationDate="2018-05-12T08:25:42.237" UserId="35" />
  <row Id="6944" PostId="4166" Score="0" Text="Слово &quot;copper&quot; використовувалося як сленг серед вуличних злодіїв, щоб позначити офіцера поліції і таки так, воно пов'язане із міддю, бо в той час у цих офіцерів були мідні гудзики. Хоча за іншою версією слово походить від латинського &quot;capere&quot;, тобто &quot;заарештувати&quot;. Я так розумію це щось на кшталт російського &quot;мєнт&quot;, от тільки якщо це так, то чи варто його взагалі вживати, ще й у новинах і чи все ж таки є якесь відповідне слово в українській мові." CreationDate="2018-05-12T16:21:40.263" UserId="1505" />
  <row Id="9314" PostId="4166" Score="0" Text="Див. також: [«Поліцейський, поліцай, поліціянт чи поліціант?»](/q/4880)." CreationDate="2019-09-05T13:27:23.423" UserId="4" />
  <row Id="6945" PostId="4178" Score="2" Text="Мені здається що це питання більш ентомологічне ніж лінгвістичне.&#xA;вікі https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D1%88%D0%BA%D0%B8 пише:&#xA;Мошки (Simuliidae) — родина двокрилих комах, самки імаго яких здебільшого є компонентом комплексу гнуса." CreationDate="2018-05-13T17:11:54.840" UserId="215" />
  <row Id="6946" PostId="4179" Score="2" Text="Родич-запитання: [**Батьківщина** і **вітчизна**. Чому два слова, і звідки друге?](/q/835/585)" CreationDate="2018-05-13T17:40:18.337" UserId="585" />
  <row Id="7408" PostId="4180" Score="0" Text="Запитання автора, хоч воно доволі нечітко сформульоване, мені здається, стосується в першу чергу дієслів (а не іменників). А ці дієслова, хоч вони і є синонімами в одному зі значень, але: по-перше, підходить лише одне зі значень слова _поступати_, а в нього є й інші, по-друге, потрібне значення в слові _поступати_ є переносним і **застарілим** — тому я не впевнений, що ці слова абсолютно взаємозамінні. Крім того я ніколи не чув «хвороба поступає» — хоча, може, це моя необізнаність." CreationDate="2018-08-11T16:17:57.547" UserId="4" />
  <row Id="7410" PostId="4180" Score="2" Text="@Sasha так, я не правильно зрозуміла питання. Найближчим часом виправлю відповідь." CreationDate="2018-08-11T18:53:40.057" UserId="1467" />
  <row Id="7412" PostId="4180" Score="0" Text="Дякую. Дуже радий, що Ви зреагували. Бо іноді трапляється, що люди щось написали й пішли (й уже нічого не зробиш)." CreationDate="2018-08-11T19:02:31.163" UserId="4" />
  <row Id="7413" PostId="4180" Score="0" Text="@Sasha сподіваюсь, так правильно?" CreationDate="2018-08-12T10:27:00.257" UserId="1467" />
  <row Id="7414" PostId="4180" Score="0" Text="Перепрошую, я не мав на увазі, що у Вас щось неправильно написано. (Я сам не знаю, чи можна використовувати дієслово «поступає» до іменника «хвороба» — я такого не чув, але це не значить, що це заборонено.) Я лише хотів сказати, що попередня відповідь, здається, не відповідала на запитання." CreationDate="2018-08-12T10:52:49.013" UserId="4" />
  <row Id="7415" PostId="4180" Score="0" Text="Я зняв (свій) «мінус», але «плюс» теж поки не поставив, бо (може як не достататньо уважно прочитав, перепрошую, ще ввечері гляну уважніше, але) мені поки що відповідь не прояснила і не переконала остаточно." CreationDate="2018-08-12T10:54:28.323" UserId="4" />
  <row Id="7418" PostId="4180" Score="0" Text="Трішки подумав: особисто я бачу, що де-факто люди кажуть [«поступ хвороби»](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=%22поступ+хвороби%22), але не кажуть «хвороба поступає». Але чому так — не знаю." CreationDate="2018-08-13T07:33:49.130" UserId="4" />
  <row Id="7419" PostId="4180" Score="0" Text="Upd.: А, ні, [«хвороба поступала»](//books.google.com.ua/books?id=AkckAQAAIAAJ&amp;q=%22хвороба+поступала%22) теж кажуть (і [в інших формах](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;queryselector=cqlrow&amp;cql=[lemma%3D%22хвороба%22]+[lemma%3D%22поступати%22])). Хоча чи це настільки ж стилістично нейтральна форма (як і «хвороба прогресує») (може, це якось дуже поетично) — я не знаю." CreationDate="2018-08-13T07:38:07.983" UserId="4" />
  <row Id="7420" PostId="4180" Score="0" Text="Важливий нюанс: я сам не мовознавець. В мене зовсім інша освіта. Ви, мабуть, краще за мене знаєте, як правильно. Мій перший комент був лише про те, що: (а) Ви, НМД, змішували застосовність іменників із застосовністю дієслів (адже цілком може статися, що якийсь іменник до чогось підходить, а відповідне дієслово — ні, або навпаки; тобто із застосовності іменника в загальному випадку не завжди випливає застовосність дієслова, і навпаки); (б) Ви наводили статтю зі словника синонімів як аргумент, але там наводять не лише повні синоніми («тупцювати» там теж є); (в) Ви проігн. «заст.» **&lt;продовжу…&gt;**" CreationDate="2018-08-13T07:46:34.150" UserId="4" />
  <row Id="7421" PostId="4180" Score="0" Text="**&lt;…продовжую&gt;** Але це не означає, що Ваш перший варіант відповіді був неправильний. Скажу чесно — я сам не знаю, як правильно відповісти. Просто аргументи в ньому для мене були непереконливими, лише це я мав на увазі (а не що висновок не відповідав дійсності; висновок, може, й правильний був — я не знаю, але аргументи недостатні, НМД)." CreationDate="2018-08-13T07:48:43.963" UserId="4" />
  <row Id="7423" PostId="4180" Score="0" Text="@Sasha якщо розглядати дієслова *поступати* і *прогресувати* - вони не синоніми, а іменники *поступ* і *прогрес* - синоніми." CreationDate="2018-08-13T13:12:47.940" UserId="1467" />
  <row Id="7424" PostId="4180" Score="0" Text="Мені здається, «поступати» і «прогресувати» — теж часткові синоніми (дуже часткові), але можу помилятися." CreationDate="2018-08-13T13:41:22.760" UserId="4" />
  <row Id="6950" PostId="4182" Score="1" Text="але ж у вікі може бути просто помилка, її ж заповнюють не суто лінґвісти. я зібрався голосувати за відповідь, але оцей вікі-арґумент заважає. хоча, може, я прискіпуюсь..." CreationDate="2018-05-20T08:30:05.720" UserId="240" />
  <row Id="6955" PostId="4182" Score="1" Text="@P.Vovk так, я з Вами згодна вікі не зовсім надійне джерело, але краще за форум." CreationDate="2018-05-21T12:43:52.670" UserId="1467" />
  <row Id="6959" PostId="4182" Score="0" Text="голосую вгору з надією, що ви знайдете шлях покращити відповідь трохи, як буде час." CreationDate="2018-05-21T13:51:53.617" UserId="240" />
  <row Id="6970" PostId="4182" Score="1" Text="@P.Vovk обов'язково покращу, як знайду ще хоч одне надійне джерело" CreationDate="2018-05-21T15:25:48.413" UserId="1467" />
  <row Id="12168" PostId="4186" Score="0" Text="Не може бути &quot;кут зору&quot;, але може бути &quot;кут огляду&quot;." CreationDate="2022-04-14T08:30:01.057" UserId="2207" />
  <row Id="11896" PostId="4193" Score="1" Text="profile - це опис (найкраще влучає в усіх випадках, не бачив, де б не підійшло), а описувати вже можна по різному" CreationDate="2021-11-11T10:16:29.613" UserId="2864" />
  <row Id="6948" PostId="4199" Score="2" Text="Хм, справді, «творчість &lt;…&gt; 3. Здатність творити, бути творцем» ([СУМ-11](http://sum.in.ua/s/tvorchistj)). Хоч в багатьох слово _творчість_ асоціюється в першу чергу з першими двома значеннями («діяльність, спрямована на створення» і «результат такої діяльності»), а не зі здатністю створювати — можливо, через вплив російського «творчество» (?) — але значення «здатність створювати» теж є." CreationDate="2018-05-20T04:56:24.360" UserId="4" />
  <row Id="6949" PostId="4199" Score="2" Text="@Sasha словосполучення &quot;творча людина&quot; асоціюється саме зі здатністю щось створювати. не бачу, чому ні." CreationDate="2018-05-20T08:17:17.263" UserId="240" />
  <row Id="6952" PostId="4199" Score="0" Text="Дякую за ваші відгуки. Шкода що в мене зарас нема більше інформації про це слово." CreationDate="2018-05-20T11:48:09.777" UserId="978" />
  <row Id="6953" PostId="4204" Score="3" Text="Щодо останньої цитати (зі Словопедії) маю підозру що &quot;Серіієчко&quot;, &quot;Сербига&quot; та &quot;Серьижа&quot; - помилки сканування. На підтвердження - там у фамілії &quot;Яновський&quot; стирчить дефіс від переносу: &quot;Ю. Янов-ський&quot;, а у прикладах є &quot;Серьожа&quot; та &quot;Серьога&quot;." CreationDate="2018-05-21T09:48:36.577" UserId="69" />
  <row Id="6974" PostId="4205" Score="1" Text="Чому ви вважаєте *вдавання* не зовсім відповідним? У нас є прилад який *вдає* реальний літак і на запити повертає інформацію про свій стан. Він симулює літак." CreationDate="2018-05-23T08:24:33.343" UserId="9" />
  <row Id="6961" PostId="4208" Score="0" Text="мені здається, чи в найпершому реченні щось не так з синтаксисом?" CreationDate="2018-05-21T14:25:33.993" UserId="240" />
  <row Id="6962" PostId="4208" Score="0" Text="Перепрошую, але це має відношення до розгляду питання &quot;Етимологія терміну “інклюзивність&quot;?" CreationDate="2018-05-21T14:40:58.970" UserId="1556" />
  <row Id="6963" PostId="4208" Score="0" Text="я саме пишу відповідь, а окремо написав комент, щоби питання стало зрозумілішим. ми тут цінуємо якість як відповідей, так і запитань, як змісту, так і форми." CreationDate="2018-05-21T14:45:27.733" UserId="240" />
  <row Id="6964" PostId="4208" Score="0" Text="Тобто, що запитати, треба мати науковий ступінь з лінгвистики чи хоча б ступінь кандидата? Правильно я Вас зрозумів? Чи звичайні пересічні користувачі ресурсу теж мають право висловлювати свої думки у доступній та притаманній їм формі?" CreationDate="2018-05-21T14:50:13.527" UserId="1556" />
  <row Id="6965" PostId="4208" Score="0" Text="ні, ви неправильно мене зрозуміли. мені просто складно розуміти перше речення. може, там просто замість слова &quot;щодо&quot; треба поставити слово &quot;тема&quot;?" CreationDate="2018-05-21T14:51:27.573" UserId="240" />
  <row Id="6966" PostId="4208" Score="0" Text="я поредаґував трохи, подивіться, чи не викривив того, що ви намагалися донести?" CreationDate="2018-05-21T14:52:57.433" UserId="240" />
  <row Id="6967" PostId="4208" Score="0" Text="Гадаю нічого страшного від зміни &quot;щодо&quot; на &quot;тема&quot; не сталося, але на мою скоромну думку, сполучення &quot;щодо інклюзивності&quot; теж непогано звучало і мало певну стилістичну форму." CreationDate="2018-05-21T15:05:41.620" UserId="1556" />
  <row Id="6968" PostId="4208" Score="0" Text="але що там набувало розголошення щодо інклюзивності? там не було підмета." CreationDate="2018-05-21T15:09:04.320" UserId="240" />
  <row Id="6969" PostId="4208" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/77799/discussion-between-p-vovk-and-m0rpheus)." CreationDate="2018-05-21T15:13:43.597" UserId="240" />
  <row Id="6971" PostId="4216" Score="0" Text="Дякую! So the preposition &quot;**на**&quot; does not always mean &quot;on top of something&quot; in Ukrainian, unlike in Russian. Interesting." CreationDate="2018-05-22T09:45:17.350" UserId="759" />
  <row Id="6972" PostId="4216" Score="2" Text="@CopperKettle, I beiieve, here it means &quot;on top of&quot; (…the crusty pancake). However, the verb *&quot;сісти&quot;* has two meanings, &quot;sit&quot; and &quot;shrink&quot;, and this folk song seems to primarily use the latter." CreationDate="2018-05-22T09:58:22.643" UserId="8" />
  <row Id="6995" PostId="4216" Score="1" Text="My attempt: **[Grechanicki](https://i.stack.imgur.com/fk5K5.png)** (0:" CreationDate="2018-05-29T11:07:00.140" UserId="759" />
  <row Id="6973" PostId="4220" Score="4" Text="Вважаю, що вам варто уточнити, чим са́ме не підходять варіанти, знайдені самостійно — чому не *«поблажливий»*, не *«терпимий»*? Чи навіть *«добрий»*? Це могло б точніше скерувати можливі відповіді." CreationDate="2018-05-23T01:18:26.973" UserId="8" />
  <row Id="6975" PostId="4223" Score="2" Text="Ніколи не стрічав _малюнок_ як _діяґрами_ в серйозних навкових справах, всюди _рисунок_. Зазначу, що _штрихи_, _риски_ теж бувають _кольоровими_, тому це не арґумент. Також, певен, малоймовірно, що вони [_зафарбовані_](/q/3789/), коли відмежуватися лише згаданими тут означеннями. Але без цього і тому, чомусь мені здається, **рисунок**, навіть і суто художний, має деякі _закономірности_ чи _раційональности_, а **малюнок**, навіть коли технічний (але не для документації), це, так би мовити, від _душі_ чи за якимось невідомим плином. Очевидно, нічим підкріпити такі слова не можу." CreationDate="2018-05-23T12:12:43.560" UserId="585" />
  <row Id="9652" PostId="4232" Score="1" Text="мені здається, що краще подумати як це звучало англійською і перекладати з англійської і не прив'язуватись до визначень утворених в результаті перекладу англомовних термінів на російську." CreationDate="2019-11-23T12:50:59.660" UserId="9" />
  <row Id="6981" PostId="4234" Score="0" Text="Можу лиш припустити, що _коліщатка_ тут _персні_." CreationDate="2018-05-25T14:40:02.857" UserId="585" />
  <row Id="6982" PostId="4234" Score="0" Text="@follower, навряд, по-моєму." CreationDate="2018-05-25T15:17:15.393" UserId="4" />
  <row Id="6983" PostId="4234" Score="1" Text="Авраменко пояснює що приказка &quot;означає 'все, я пішов', коли завершують розмову&quot;. Бачимо що тут є ідея &quot;просторового руху&quot;, а коліщата як &quot;маленькі колеса&quot; також стосуються руху, тому можливо &quot;коліщата&quot; тут і справді &quot;колеса&quot; на яких цей тато збирається відїжджати." CreationDate="2018-05-25T15:47:04.113" UserId="69" />
  <row Id="6984" PostId="4234" Score="0" Text="@Sasha Не заперечую, на ЕСУМ відʼзнайшов таке: [ко­лісчатки](http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom2.pdf#page=514) (мн.) «вид вишивки або про­шви на білизні»," CreationDate="2018-05-25T15:53:30.167" UserId="585" />
  <row Id="6985" PostId="4234" Score="1" Text="І так, краще в запитанні пояснити вислів." CreationDate="2018-05-25T15:53:45.023" UserId="585" />
  <row Id="6988" PostId="4236" Score="0" Text="Можу лиш підкрипити вашу невпевненість: [Штука 2, и](http://sum.in.ua/s/shtuka), _жін., діал._ Мистецтво. Приклад вживу на новинарному осідку [Zbruč](//zbruc.eu/) — про всяк випадок [зображення](//cdn.discordapp.com/attachments/282525399198728203/449807502029357056/unknown.png &quot;Штука — як один з розділів осідку&quot;). Хоча деякі є [словники](http://slovopedia.org.ua/41/53416/276196.html &quot;ШТУКАР &#xA;д! ФІГЛЯР; П. жартівник, забавник, пустун.&quot;) і на вашу користь. Про всяк також зазначу, що [штука](//en.wiktionary.org/wiki/штука#Etymology) — не питоме українське слово." CreationDate="2018-05-26T05:35:48.443" UserId="585" />
  <row Id="6987" PostId="4237" Score="0" Text="А як у такому перекласти слово &quot;troll&quot; від якого походить &quot;тролінг&quot;?" CreationDate="2018-05-25T16:32:10.227" UserId="1505" />
  <row Id="6990" PostId="4237" Score="0" Text="@Анатолій так, дещо неуважно прочитала запитання.  &quot;troll&quot; можливо просто &quot;троль&quot; (http://sum.in.ua/s/trolj)" CreationDate="2018-05-26T11:40:52.667" UserId="1467" />
  <row Id="6991" PostId="4238" Score="2" Text="але ж &quot;ліберальний&quot;, &quot;лояльний&quot; теж слова іншомовного походження. То чим же краще замінювати одне іншомовне слово іншим? Тільки тим, що одні слова вже давно у вжитку на відміну від інших?" CreationDate="2018-05-27T11:18:44.713" UserId="162" />
  <row Id="7470" PostId="4238" Score="0" Text="@Ivan, завжди краще мати вибір, ніж його не мати. Хоча згоден, що в цьому разі автор запитання питає саме про слова українського походження. Але й відповідач у цьому разі як основний варіант наводить саме слово українського походження «терпимий»." CreationDate="2018-08-20T10:33:55.347" UserId="4" />
  <row Id="6993" PostId="4242" Score="1" Text="_перебукваванням_, _звучнею_ - серйозно?" CreationDate="2018-05-28T07:59:37.203" UserId="334" />
  <row Id="7017" PostId="4242" Score="0" Text="Я так розумію, що *мім* це одиниця інформації, що здатна відтворювати себе. Не бачу зв'язку з *мигами*." CreationDate="2018-06-05T04:36:38.147" UserId="9" />
  <row Id="7018" PostId="4242" Score="0" Text="@Yola Почнїмо з того, що навів приклад словника, ось тут вже звʼязок, далї вказав, що схоже за означенням (_знак_, як одиниця чогось), котрих навів. Як бачно, теж здатні відтворювати себе (_заступають_). Коли одволікло, то: 1) _мім_ не постійна річ; 2) вже існують дїєслова з цӧго корня, котрі _передають_ відомости (переважно очима): _мигати_ блимати, _умигнути_ відвести, _мигну́ти_ майнути, ударити, _мигатися_ виднітися (маяк)…" CreationDate="2018-06-05T08:03:15.377" UserId="585" />
  <row Id="10119" PostId="4242" Score="0" Text="Якщо правильніше казати мім а не мем, то чому ми кажемо ген а не гін?" CreationDate="2020-02-08T09:45:42.683" UserId="1132" />
  <row Id="10120" PostId="4242" Score="0" Text="@Bunyk бо _ген_ вôд _γένος_?" CreationDate="2020-02-08T09:59:47.493" UserId="585" />
  <row Id="10121" PostId="4242" Score="1" Text="А мем від &quot;ген&quot;. Цитуючи винахідника цього слова: &quot;Ми потребували назву для нового реплікатора, іменника який би висловлював ідею одиниці культурної передачі або одиниці &quot;наслідування&quot; . 'Mimeme' ('наслідувати') походить від придатного грецького кореня, але я хотів односкладове слово, яке звучить подібно 'ген'. Я сподіваюсь мої друзі-класики пробачать мені скорочення mimeme до meme. Якщо це когось втішить, можна альтернативно думати, що воно пов'язане з 'memory' (пам'ять) чи з французьким словом même. Воно буде вимовлятися в риму з 'cream' (крем, вимовляється - крІм). &quot;" CreationDate="2020-02-08T10:27:38.317" UserId="1132" />
  <row Id="10122" PostId="4242" Score="1" Text="Коротше кажучи ця відповідь базується на помилкових припущеннях, бо мем - це мімема, але скорочене не до мім, а до &quot;мема&quot;." CreationDate="2020-02-08T10:28:45.200" UserId="1132" />
  <row Id="10124" PostId="4242" Score="0" Text="@Bunyk Шчо ж, зме̂на _е → і_ не ускладнює слово, воно досье̂ залишає ся однокороневим. Як розуме̂ю, винахо̂дник слова — Анґлянӗць, тому буде [miːm] проти [dʒiːn], одна голосна збе̂гає ся, а _m_ та _n_ однаково носове̂, приклад [kɹiːm] лише по̂дтвердює напрям. Тому _мем ↔ ґен_ має якогось смисла. Гадаю, можете додати тут ланку на џерело його витяга, тодо̂ додам собе̂ з вашим перекладом або можете во̂дпове̂сти саме̂." CreationDate="2020-02-08T11:20:42.877" UserId="585" />
  <row Id="6992" PostId="4243" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE!&#xA;Наші критерії якості дещо відрізняються від того,&#xA;що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише&#xA;на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень.&#xA;А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо.&#xA;Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також&#xA;[«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/).&#xA;Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою.&#xA;Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-05-27T12:27:43.160" UserId="8" />
  <row Id="7272" PostId="4245" Score="0" Text="Анатолій, НМД, дуже правильно [пише](/a/4244). Павло Штепа розглядає лише одне з можливих значень слова _симулювати_ — «вдавати». А є ще й інше — «моделювати»." CreationDate="2018-07-27T18:20:41.377" UserId="4" />
  <row Id="6994" PostId="4250" Score="0" Text="Думаю що &quot;екологічний&quot; і &quot;органічний&quot; це інші концепції. Тут більше про концепцію Sustaiable Development українською: https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BA" CreationDate="2018-05-29T06:46:41.560" UserId="69" />
  <row Id="7008" PostId="4261" Score="1" Text="&quot;Григорівна&quot; може бути від &quot;Григір&quot;, а не &quot;Григорій&quot;." CreationDate="2018-06-01T09:47:01.610" UserId="767" />
  <row Id="7012" PostId="4261" Score="0" Text="Я думаю, що «Правопис» стверджує «Григорій → Григорович/Григорівна» тому, що не вважає Григорій і Григір різними іменами. Вважати щось різними іменами чи варіантами одного імені — то доволі суб'єктивна річ, що може змінюватися з часом (Єгор раніше було формою від Георгій, а Олесь досі часто вживають як форму від Олексій/Олександр). Причин остаточно виділяти Григорій і Григір як два різні імені я справді поки що не бачу (брати-письменники — радше виняток; чого немає, то це потоку сучасних людей, що казали б «ні, не називай мене Григорій, я Григір», «ні, не називай мене Григір, я Григорій»)." CreationDate="2018-06-01T14:03:17.000" UserId="4" />
  <row Id="7013" PostId="4261" Score="0" Text="Батька Тараса Шевченка, здається, звали іменем Григорій (принаймні, у [метричній книзі російською](http://izbornyk.org.ua/shevchenko/docum02.htm))." CreationDate="2018-06-01T14:07:51.313" UserId="4" />
  <row Id="6998" PostId="4262" Score="1" Text="«Вживання лексеми із закінченням родового відмінка не покажчик істоти, а діалектна норма» — цілком згоден, теж хотів це сказати ([«Вони потренуються та „**Кубка** \[Кубок\] СРСР“ нам виграють!» (Остап Вишня)](http://sum.in.ua/s/potrenuvatysja))." CreationDate="2018-05-31T08:39:50.337" UserId="4" />
  <row Id="6999" PostId="4263" Score="0" Text="Додам, що [«Толковый словарь украинского языка» на classes.ru](http://www.classes.ru/all-ukrainian/dictionary-ukrainian-explanatory.htm) (на який Ви посилаєтеся) — це, найімовірніше, [«ВТССУМ»](//uk.wikipedia.org/wiki/Великий_тлумачний_словник_сучасної_української_мови)." CreationDate="2018-05-31T09:03:47.723" UserId="4" />
  <row Id="10133" PostId="4263" Score="0" Text="*Лютар* - явний германізм через польське посередництво, як і велика кількість інших західноукраїнських діалектних слів." CreationDate="2020-02-10T11:36:41.103" UserId="2443" />
  <row Id="7002" PostId="4264" Score="0" Text="Здається в останньому абзаці ви навели цитату? Якщо там, то її треба оформити як цитату і вказати звідки." CreationDate="2018-05-31T11:41:25.857" UserId="9" />
  <row Id="7003" PostId="4267" Score="0" Text="Я перепрошую, звісно, але що вас наштовхнуло на думку, що це синоніми? Ви справді вважаєте, що араби чорношкірі?" CreationDate="2018-05-31T13:17:32.813" UserId="240" />
  <row Id="7004" PostId="4267" Score="0" Text="Наштовхнула на думку, інформація на російськомовному сайті:http://mysynonyms.ru/a-letter/arap-4221" CreationDate="2018-05-31T13:46:10.557" UserId="1502" />
  <row Id="7005" PostId="4267" Score="2" Text="50% тексту на сторінці написано щоб &quot;заманювати&quot; до себе користувачів пошукових систем (великий об'єм тексту де повторюються одні й ті самі ключові слова). Я не думаю що такі сайти варті довіри." CreationDate="2018-05-31T14:18:24.627" UserId="69" />
  <row Id="7006" PostId="4267" Score="0" Text="@Artemix я взагалі не думаю, що щось російськомовне (окрім хіба dic.academic.ru/) варто довіри. Більше часу піде на перевірку інформації." CreationDate="2018-05-31T17:47:46.277" UserId="240" />
  <row Id="7007" PostId="4267" Score="0" Text="@Iva_ukr є купа українських словників синонімів, від goroh.in.ua через ukrainskamova.com до http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/ (треба натиснути синонімія), не варто ходити по всіляких незрозумілих російськомовних джерелах, вони відомі своїм нехлюйським ставленням до української мови." CreationDate="2018-05-31T17:49:55.530" UserId="240" />
  <row Id="7009" PostId="4267" Score="1" Text="@P. Vovk дякую, візьму на замітку." CreationDate="2018-06-01T11:51:35.207" UserId="1502" />
  <row Id="7010" PostId="4272" Score="4" Text="посилання в вашому пості може згнисти, тому варто процитувати джерело" CreationDate="2018-06-01T12:46:08.250" UserId="9" />
  <row Id="7731" PostId="4280" Score="0" Text="Якщо Ви мали на увазі, що між _сухов{і,о}з_ і _суховантаж_ є різниця в значеннях, то я особисто не зрозумів, у чому саме вона полягає." CreationDate="2018-09-30T09:49:21.613" UserId="4" />
  <row Id="7014" PostId="4284" Score="0" Text="Чому як вікі-відпис?" CreationDate="2018-06-01T14:44:53.277" UserId="585" />
  <row Id="7015" PostId="4284" Score="1" Text="@follower Бо відповідь не містить original research і не є прямою відповіддю на запитання." CreationDate="2018-06-01T15:41:04.523" UserId="8" />
  <row Id="7325" PostId="4285" Score="0" Text="Знајшов декотру добірку в [Норми української літературної мови,  § 96. Розряди вигуків&#xA;(О. Синявський)](//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_nevidm), але вже без појаснень і досьі прикладами, тобто не повноцьіна збірка." CreationDate="2018-07-31T19:50:55.570" UserId="585" />
  <row Id="9555" PostId="4285" Score="0" Text="Шче одна [добірка](https://raphnana.livejournal.com/132807.html)." CreationDate="2019-11-03T18:22:13.397" UserId="585" />
  <row Id="10338" PostId="4285" Score="0" Text="[Тут](https://ukurainajin.dreamwidth.org/228814.html) шчось јесть троʼ: Јапонсько-Украјинсјкиј, заувага, же таких словників немаʼ." CreationDate="2020-04-03T14:31:17.350" UserId="585" />
  <row Id="7326" PostId="4286" Score="0" Text="на цьому сайті вікіпедію не вважають надто надійним джерелом. можна запитати, чому ви не скористались, наприклад, цими словниками замість вікіпедії: e2u.org.ua?" CreationDate="2018-08-01T09:33:39.333" UserId="240" />
  <row Id="7016" PostId="4290" Score="1" Text="Possible duplicate of [Is there a full list of Ukrainian words with the letter Ґ ґ?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/462/is-there-a-full-list-of-ukrainian-words-with-the-letter-%d2%90-%d2%91)" CreationDate="2018-06-03T08:19:51.753" UserId="4" />
  <row Id="11234" PostId="4290" Score="0" Text="Maybe you can find some answers here: https://ukrainian.stackexchange.com/q/6532/3173 (in Ukrainian)" CreationDate="2021-03-10T17:03:46.133" UserDisplayName="user3173" />
  <row Id="7356" PostId="4297" Score="0" Text="Родич-питанньа: [Чи має запозичений термін **дедлайн** синоніми українського походження](/a/4053/585). Јак не дивно, але тамтешньа моја відповідь підходить і цьому питанньу." CreationDate="2018-08-06T10:10:37.863" UserId="585" />
  <row Id="7601" PostId="4297" Score="0" Text="Відтермінувати ніколи не зустрічав. Хоча слово інтуітивно зрозуміле." CreationDate="2018-09-05T15:28:44.623" UserId="243" />
  <row Id="7026" PostId="4309" Score="0" Text="Див. також: [«„Вирішувати“, „ухвалювати рішення“, or „приймати рішення“?»](/q/1058) (англ.)." CreationDate="2018-06-06T08:27:50.153" UserId="4" />
  <row Id="10563" PostId="4320" Score="0" Text="Остання стаття має зовсім неправильну назву. Бо [і _кмин_, і _тмин_ означають _Carum carvi L._](//uk.wikipedia.org/wiki/Кмин_звичайний), а [_Cuminum cyminum L._ — це _зіра_, або _кумин_, або _римський кмин_](//uk.wikipedia.org/wiki/Зіра_(рослина)). (Хоча російською зіру/кумин зрідка називають _«кмин тминовый»_, бо російською якраз [_«тмин»_ — _Carum_](//ru.wikipedia.org/wiki/Тмин) і [_«кмин»_ — _Cuminum_](//ru.wikipedia.org/wiki/Кмин), але не думаю, що це варто поширювати на українську, де вже склалося, що [і _кмин_, і _тмин_  — _Carum_](//uk.wikipedia.org/wiki/Кмин_(рід)))." CreationDate="2020-05-19T08:30:14.090" UserId="4" />
  <row Id="10562" PostId="4321" Score="0" Text="Додам, що в тій статті, на які посилаються в запитанні, насправді мова навіть не про _[кмин](//uk.wikipedia.org/wiki/Кмин_звичайний)_, а про _[кумин/зіру](//uk.wikipedia.org/wiki/Зіра_(рослина))_ (хоча зрідка «кмином» можуть назвати і _кумин/зіру_, і _[ажгон](//uk.wikipedia.org/wiki/Ажгон)_)." CreationDate="2020-05-19T08:26:03.447" UserId="4" />
  <row Id="12887" PostId="4333" Score="0" Text="Чому краще не вживати, якщо це зазначено в Конституції України (Стаття 85, п.3)?" CreationDate="2023-08-14T16:44:41.217" UserId="2207" />
  <row Id="7156" PostId="4335" Score="1" Text="Незрозмуло, навіщо використовувати запозичене *телефонувати*, коли є своє *дзвонити*? Я б іще й *телефон* замінив на якійсь *далекослух*:)" CreationDate="2018-07-09T11:44:01.140" UserId="9" />
  <row Id="7427" PostId="4335" Score="0" Text="@Yola, _телефонувати_ точніше. _Дзвонити_ можна й у дзвін. Фактично, _дзвонити_ — робити будь-який шум, не обов'язково адресний і не обов'язково в ролі запрошення до сеансу дистанційної передачі даних. Тобто я не кажу, що _телефонувати_ правильніше, по-моєму, вони обидва підходять, але все-таки значення слова _телефонувати_ вужче." CreationDate="2018-08-14T07:42:33.613" UserId="4" />
  <row Id="7031" PostId="4337" Score="1" Text="Можливо англійською це буде cross-referencing https://en.wikipedia.org/wiki/Cross-reference" CreationDate="2018-06-07T16:07:12.373" UserId="69" />
  <row Id="7032" PostId="4337" Score="0" Text="@Artemix, дякую, так. Але _cross-referencing_ все-таки ширше поняття. Cross-referencing може стосуватися багато чого, а не лише гіперпосилань на сайтах, що створюються (гіперпосилання) задля SEO; і поки що я не бачив застосування цього слова саме в контексті SEO (хоча, може, погано шукав)." CreationDate="2018-06-07T16:11:13.983" UserId="4" />
  <row Id="7033" PostId="4337" Score="0" Text="Тут вживають термін Link Building: https://moz.com/beginners-guide-to-seo/growing-popularity-and-links &quot;As with any marketing activity, the first step in any link building campaign is the creation of goals and strategies. Unfortunately, link building is one of the most difficult activities to measure. Although the engines internally weigh each link with precise, mathematical metrics, it's impossible for those on the outside to access this information&quot;." CreationDate="2018-06-07T16:15:25.243" UserId="69" />
  <row Id="7034" PostId="4337" Score="0" Text="@Artemix, це вже два слова. (І я уважно не читав, але склалося враження, що там більше про зовнішні посилання з надійних майданчиків — а не про внутрішні.) (Тобто те саме: (а) навіть англійською це не одним словом; (б) немає сенсу ліпити в один термін дві настільки різні з практичної точки зору речі — ІМХО.) І я не впевнений, що це («link building») — саме термін, а не просто словосполучення." CreationDate="2018-06-07T16:25:11.333" UserId="4" />
  <row Id="8577" PostId="4342" Score="0" Text="У католицькій церкві великодній піст щороку розпочинається у попільну середу з посипання голів попелом, під час цього образу священик промовляє: &quot;з попелу вийшов - в попіл обернешся&quot;." CreationDate="2019-03-06T23:41:20.900" UserId="1961" />
  <row Id="10952" PostId="4343" Score="0" Text="дякую допомогли дуже дуже сильно" CreationDate="2020-12-06T18:03:51.367" UserId="3004" />
  <row Id="7036" PostId="4349" Score="0" Text="Дуже схоже що ualingret.ru використовує чужі матеріали перекладені роботом. Звідси і такі очевидні неоковирності &quot;кіт наплакав безпосередньо пов`язаний з дзьобом голуба.&quot; Мабуть не варто посилатися на такі джерела" CreationDate="2018-06-08T08:26:23.033" UserId="215" />
  <row Id="7035" PostId="4351" Score="0" Text="Ой, я щось не побачила отого другого значення( Дякую!" CreationDate="2018-06-07T20:55:29.347" UserId="1481" />
  <row Id="7037" PostId="4356" Score="1" Text="так там же у тій самій статті написано &quot;Те саме, що порожнем&quot;. До того ж, ясно, що це все від слова &quot;порожній&quot;, тож не розумію, чому калька з російської, а не навпаки - в російській з української." CreationDate="2018-06-08T10:46:31.493" UserId="240" />
  <row Id="7042" PostId="4357" Score="2" Text="Ось російська транскрипція цього слова: кл'иеjо́нкʌ. Там йде пониження ненаголошеного голосного звуку &quot;є&quot; до &quot;і&quot;, тож ви все правильно подумали, що клІйонка - від російського слова." CreationDate="2018-06-11T11:46:12.523" UserId="240" />
  <row Id="7050" PostId="4364" Score="4" Text="Краще не використовувати гугл-перекладач для підтвердження або спростування лінгвістичної інформації. По-перше він був створений для того щоб замінити лінгвістичний підхід статистичним (але це не дуже спрацювало). По-друге - переклад з мови на мову використовує англійську як проміжний етап (тобто під час перекладу з російської на українську на справді текст спочатку перекладається на англійську, потім з англійської - на українську). По-третє, якщо слова гугл не знає, він його транслітерує. Неіснуюче слово &quot;изьюменга&quot; (рос.) стає &quot;ізюменга&quot; (укр.) або навіть scud (анг.) або izyumenga (анг.)" CreationDate="2018-06-18T08:40:55.440" UserId="69" />
  <row Id="7066" PostId="4364" Score="2" Text="@Artemix, «під час перекладу з російської на українську на справді текст спочатку перекладається на англійську, потім з англійської - на українську» — здається, вже ні, але з іншим згоден: Google Перекладач — абсолютно не доказ, там будь-яка маячня може наводитися (зокрема користувачі можуть пропонувати власні варіанти (іноді безграмотні або створені заради жарту))." CreationDate="2018-06-21T10:08:23.170" UserId="4" />
  <row Id="7044" PostId="4365" Score="0" Text="Але словник чужомовних слів Павла Штепи має [дощарка](//archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt). А взагалі, це дещо дивненько, немає суто нейтрального, нагадаю, що _зонтік_ та _парасоля_ мають в основі _сонце_." CreationDate="2018-06-14T18:29:40.090" UserId="585" />
  <row Id="7045" PostId="4365" Score="0" Text="Я не зовсім добре зрозумів, що ви мали на увазі, коли написали, що зонтік та парасоля мають в основі сонце" CreationDate="2018-06-15T19:27:52.770" UserId="1505" />
  <row Id="7047" PostId="4365" Score="1" Text="Слово _сонце_ = [_sole_](//it.wikipedia.org/wiki/Sole) з італійського _parasole_ = [_zon_](//nl.wikipedia.org/wiki/Zon) з низоземського _zondek_ (очевидно, _-тик_ не є пестливістю, а таким собі запозиченням через фінської в московську). Обидва слова буквально значать _проти сонця_ та _захист від сонця_." CreationDate="2018-06-15T21:36:42.357" UserId="585" />
  <row Id="7049" PostId="4365" Score="2" Text="@follower Навпаки, &quot;зонтик&quot; походить від нідерл. zonnedek «навіс від сонця». Через деякий закінчення &quot;-ік&quot; було осмислене як зменшувальний суфікс і від &quot;зонтік&quot; було створене &quot;нормальне&quot; слово &quot;зонт&quot;." CreationDate="2018-06-18T08:28:26.547" UserId="69" />
  <row Id="7046" PostId="4367" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-06-15T21:20:42.090" UserId="8" />
  <row Id="7048" PostId="4368" Score="0" Text="Зазначу, що 1) слово позначене _діялектним_, 2) значіння ся ріжнять 3) вставити цітати з осїдків, для московської ще перекласти." CreationDate="2018-06-15T21:49:43.437" UserId="585" />
  <row Id="8824" PostId="4374" Score="1" Text="«&quot;йогу́рт&quot;, усі словники, що їх видали …, Інститут мовознавства ім. О.О. Потебні НАН України, … дають лише такий наголос» — мушу зауважити конкретно до цього, бо принаймні орфографічний словник за ред. Скляренка з грифом Інституту (2008) каже йо́гурт." CreationDate="2019-05-26T17:05:06.970" UserId="1062" />
  <row Id="7054" PostId="4377" Score="2" Text="Обов'язково одним словом? Може &quot;зниження розмірності&quot;?" CreationDate="2018-06-19T11:49:32.477" UserId="69" />
  <row Id="7055" PostId="4377" Score="0" Text="@Artemix дякую, це хороший варіант, та хотілось би одним словом." CreationDate="2018-06-19T11:54:13.410" UserId="9" />
  <row Id="7056" PostId="4378" Score="0" Text="Як програміст (хоч і не веб) скажу, що краще не треба. Це як раз той випадок коли краще запозичувати слово, а не вигадувати щось своє." CreationDate="2018-06-19T21:55:58.877" UserId="902" />
  <row Id="7461" PostId="4378" Score="0" Text="[What does full-stack developer mean?](https://www.quora.com/What-does-full-stack-developer-mean). *Універсальний розробник* може працювати з будь-яким шаром програмного забезпечення. Зазвичай додають ще той самий стек технологій. Наприклад, *Універсальний розробник (на) C#*, *Універсальний розробник (на) Java* та т.і." CreationDate="2018-08-17T22:39:00.250" UserId="1188" />
  <row Id="7059" PostId="4380" Score="1" Text="Дякую за etymonline.com! Подивився уважніше на https://en.wiktionary.org/wiki/credere#Italian --  *ḱred dʰeh₁- (“to place one's heart, i.e. to trust, believe”), compound phrase of oblique case form of *ḱḗr (“heart”) and *dʰeh₁- (“to put, place, set”)" CreationDate="2018-06-20T13:35:55.720" UserId="187" />
  <row Id="7062" PostId="4381" Score="2" Text="чому ми кажемо *знезараження*, а не *обеззараження*? Я не певен щодо цього префіксу." CreationDate="2018-06-20T16:16:23.927" UserId="9" />
  <row Id="7067" PostId="4387" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-06-21T11:31:03.690" UserId="8" />
  <row Id="7069" PostId="4393" Score="0" Text="Поправте запjзичене -&gt; запозичене, бо від мене вимагає 6 символів в зміні :)" CreationDate="2018-06-22T09:03:03.797" UserId="260" />
  <row Id="7073" PostId="4405" Score="0" Text="I would say &quot;думка&quot; is perfectly fine in 'У мене немає думки' context. It may sound like &quot;I have no thoughts&quot; but still in that context people will understand 'I don't have an opinion'. It's rather &quot;Я не маю жодної гадки&quot; eq to &quot;I have no thoughts/idea&quot;. You also may try &quot;полгяд&quot; (view) i.e. &quot;Я не маю на це погляду&quot;." CreationDate="2018-06-25T07:13:07.493" UserId="35" />
  <row Id="7095" PostId="4406" Score="1" Text="Wouldn't &quot;обміркував&quot; be more closer in meaning to &quot;to think it through&quot;, as in, by your example for &quot;Я ще не обміркував&quot;, &quot;I haven't thought it through yet&quot;?" CreationDate="2018-06-30T17:50:18.377" UserId="258" />
  <row Id="7096" PostId="4406" Score="1" Text="@MyOtherHead Close, but here is with a result, cause verb is [perfective](//en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_aspect_in_Slavic_languages) via prefix _об_." CreationDate="2018-06-30T23:55:46.670" UserId="585" />
  <row Id="7080" PostId="4410" Score="0" Text="ВІдповіль на це запитання легко знайти Google-пошуком." CreationDate="2018-06-26T15:49:39.533" UserId="9" />
  <row Id="10850" PostId="4416" Score="0" Text="Зверніся до словника польської мови: звідти ноги ростуть))" CreationDate="2020-11-10T15:15:24.847" UserId="2927" />
  <row Id="10851" PostId="4416" Score="0" Text="@Олег, дякуємо за наведення. Але Ви могли б, будь ласка, трішки конкретизувати? Бо зараз це більш схоже на коментар/підказку, ніж на повну відповідь." CreationDate="2020-11-10T16:33:05.750" UserId="4" />
  <row Id="10860" PostId="4416" Score="0" Text="@Sasha, це, власне, і є коментар. &quot;Buzię&quot; в поляків - обличчя. Але я думаю, що наша &quot;бузя&quot;, походить від іншого полського слова: не знаю, як пишуть, але вимовляють &quot;пуся&quot;, тобто &quot;милашка&quot;, &quot;крихітка&quot;, чи щось в тому роді.&#xA;Але то неточно. Тому - словник)" CreationDate="2020-11-10T20:52:50.017" UserId="2928" />
  <row Id="11570" PostId="4416" Score="1" Text="@DimaDima, по-моєму, те, що Ви хотіли вписати в текст запитання, заслуговує бути окремою відповіддю." CreationDate="2021-04-24T11:00:54.397" UserId="4" />
  <row Id="7082" PostId="4419" Score="1" Text="Також співзвучно з [дюдя](http://sum.in.ua/s/djudja), але тут таки інше значення." CreationDate="2018-06-26T17:25:22.677" UserId="9" />
  <row Id="7079" PostId="4425" Score="0" Text="Доволі цікаво! Дякую! Так, чомусь, справді подумала, коли випадково побачила це слово." CreationDate="2018-06-26T15:06:11.667" UserId="1481" />
  <row Id="7088" PostId="4435" Score="1" Text="добре, зараз виправлю!" CreationDate="2018-06-29T13:51:33.957" UserId="1481" />
  <row Id="7086" PostId="4436" Score="1" Text="Нагадаю, що _кафе_, _мобільний_ та _кухня_ не зовсїм питомі українські слова." CreationDate="2018-06-29T13:43:22.133" UserId="585" />
  <row Id="7089" PostId="4437" Score="0" Text="@follower виправила запитання." CreationDate="2018-06-29T14:47:08.700" UserId="1467" />
  <row Id="7090" PostId="4439" Score="1" Text="Все-таки у книжках «хвороба Меньєра» зустрічається значно частіше за «хвороба Мен'єра». Тому не бачу причин писати «хвороба Мен'єра». Хоча питання про загальне правило залишається відкритим (адже в багатьох [франзуцьких прізвищах](//uk.wikipedia.org/wiki/Категорія:Французькі_прізвища) є й апострофи)." CreationDate="2018-06-29T15:22:41.013" UserId="4" />
  <row Id="7091" PostId="4440" Score="0" Text="Перебуквування частенько не зважають правопису. Так, це з [правопису](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par92)." CreationDate="2018-06-29T15:50:36.060" UserId="585" />
  <row Id="7093" PostId="4442" Score="1" Text="Московизм не обовʼязково московське слова, може й чужомовне слово. Московська верхівка свого часу говорила німецькою та французькою. Зазвичай поверхньо перевірити можна так: порівняти з иншими словʼянськими мовами — як вони звучать та пишуть ся, бо навіть запозичені слова ріжнять ся. Німецькою, як бачу, взагалї [ˈbaʁçn̩t] ≈ _барх[е]нт_. Якщо збігає ся лиш з московською, дуже великий ризик, що московизм або вони запозичили в нас. Коли що, саме слово арабського першоджерела, в Західну Европу потрапило через латинь. Слово літературне, але менш вживане за _оксамит_ (навіть за словниками)." CreationDate="2018-06-30T09:28:30.330" UserId="585" />
  <row Id="7098" PostId="4446" Score="1" Text="Very good variation, maybe better than all my. But here is problem with declencion. I will try fix this. And I added some informations" CreationDate="2018-07-01T00:21:27.597" UserId="585" />
  <row Id="7099" PostId="4448" Score="2" Text="Мені здається, що в запитанні вже містяться ваші дані, можливо варто провести більше дослідження." CreationDate="2018-07-01T11:37:32.737" UserId="9" />
  <row Id="7101" PostId="4456" Score="0" Text="як вам не складно, будьте ласкаві переписати це все текстом або зменшити розмір знімків екрану. дуже складно читати." CreationDate="2018-07-01T17:30:04.490" UserId="240" />
  <row Id="7102" PostId="4457" Score="2" Text="Не бачу причини цитувати рос.мовою." CreationDate="2018-07-02T06:57:46.710" UserId="9" />
  <row Id="7103" PostId="4458" Score="1" Text="Це запитання виглядає так, ніби воно запрошує субʼєктивні думки. З точки зору обʼєктивних, вимірюваних факторів ви усе розглянули самостійно, і тут додати нема чого. А от «можна чи не можна замінити» — це і є субʼєктивні міркування, які оффтопік." CreationDate="2018-07-02T09:37:05.133" UserId="8" />
  <row Id="7105" PostId="4458" Score="0" Text="Це питання відноситься до пошуку українського відповідника, тому я і в кінці запитав чи є ще якісь можливі варіанти, а от за те чи можна, я просто знайшов такий варіант на словотворі, але згідно до інформації в СУМі, такий варіант буде не найкращим відповідником до слова &quot;пікнік&quot;. Можливо, хтось з користувачів знає ще якесь значення слова &quot;гаївка&quot;, яке не наведене в СУМі." CreationDate="2018-07-02T10:55:26.707" UserId="1505" />
  <row Id="7107" PostId="4460" Score="2" Text="Додам, що іноді пишуть «іроїкомічна» (без дефіса)." CreationDate="2018-07-02T11:55:35.167" UserId="4" />
  <row Id="7111" PostId="4462" Score="0" Text="Вас цікавить: як власну назву журналу чи як загальну назва? Бо назви журналів зазвичай не перекладають." CreationDate="2018-07-02T17:23:57.890" UserId="4" />
  <row Id="7112" PostId="4462" Score="1" Text="загальна назва, адже, ймовірно, власна назва пішла від загальної." CreationDate="2018-07-02T17:25:32.950" UserId="1481" />
  <row Id="7120" PostId="4467" Score="1" Text="Аватар — це не будь-яке «невелике статичне або анімоване зображення», а саме таке, що **представляє людину** (взагалі чи в конкретному повідомленні, адже в деяких системах до різних повідомлень можна чіпляти різні аватари). Відповідно аватар справді є **(віртуальним) обличчям** людини, навіть якщо на ньому зображено слона в повний зріст або портфель. Тому один з Ваших аргументів проти мармизки здається мені некоректним (хоча того, що слово є вульгаризмом, і того, що в деяких контекстах «мармизка» звучить недоречно, заперечити не можу)." CreationDate="2018-07-03T16:13:57.310" UserId="4" />
  <row Id="7334" PostId="4467" Score="1" Text="На мою думку, не може існувати достатньо точного і питомого українського відповідника запозиченню індуїстького терміну з санскриту в англійський жаргон комп’ютерних ігор, бо 1) є певні неточності при перекладі українською оригінального терміну 2) жаргон комп’ютерних ігор також, з очевидних причин, є запозиченням" CreationDate="2018-08-02T18:14:35.413" UserId="92" />
  <row Id="7335" PostId="4467" Score="0" Text="&quot;Аватар&quot; вживається не лише в жаргоні комп’ютерних ігор, якщо бути точним, та й я взагалі про них не згадував у питанні, там це слово можна легко замінити, наприклад словосполученням &quot;портрет персонажа&quot;." CreationDate="2018-08-03T08:24:26.673" UserId="1505" />
  <row Id="7338" PostId="4467" Score="0" Text="Згідно англійської Вікіпедії, слово Аватар запозичили в англійську для позначення «репрезентації» гравця у комп’ютерній грі десь у 80-х роках двадцятого сторіччя. А вже пізніше, коли з‘явився інтернет і інтернет-форуми, мессенджери та інше, слово запозичили з субкультури комп’ютерних ігор" CreationDate="2018-08-03T16:19:11.477" UserId="92" />
  <row Id="7121" PostId="4472" Score="1" Text="Запозичене vintage?" CreationDate="2018-07-03T19:16:13.743" UserId="554" />
  <row Id="7123" PostId="4476" Score="1" Text="`кажуть, що колекція ''A'' підмножин множини ''X'' має` нормально читається, як на мене." CreationDate="2018-07-04T09:24:33.160" UserId="1158" />
  <row Id="7129" PostId="4479" Score="1" Text="Все-таки хочу сказати, що відповідь шукається в етимолоґічному словнику напряму, тому це питання не зовсім відповідає якості, що ми тут її вимагаємо. Ці питання хай вже будуть, але в майбутньому, будь ласка, користуйтесь таки етимолоґічним словником, бо ви ж бачите, що відповідь - просто стаття з того словника." CreationDate="2018-07-05T07:07:11.793" UserId="240" />
  <row Id="7134" PostId="4479" Score="1" Text="@P.Vovk Все зрозуміла, надалі користуватимусь етимолоґічним словником." CreationDate="2018-07-05T11:53:37.330" UserId="1467" />
  <row Id="7124" PostId="4484" Score="0" Text="Чесно кажучи, не зрозумів цього запитання. Походження слова надає СУМ. Детальна story-behind — це поза топіком Ukrainian_Language.SE" CreationDate="2018-07-04T14:54:19.753" UserId="8" />
  <row Id="7126" PostId="4484" Score="1" Text="@bytebuster, де СУМ надає походження? Він надає лише значення. Ви мали на увалі ЕСУМ?" CreationDate="2018-07-04T15:12:42.490" UserId="4" />
  <row Id="7128" PostId="4484" Score="0" Text="@bytebuster походження наче справді немає." CreationDate="2018-07-05T06:52:13.247" UserId="240" />
  <row Id="7130" PostId="4484" Score="0" Text="@Sasha думаю, bytebuster таки мав на увазі ЕСУМ." CreationDate="2018-07-05T07:08:01.650" UserId="240" />
  <row Id="7135" PostId="4484" Score="0" Text="@bytebuster я запитую походження, а не визначення (значення) слово. В етимолоґічному словнику не знайшла." CreationDate="2018-07-05T11:55:01.250" UserId="1467" />
  <row Id="7127" PostId="4485" Score="0" Text="https://goroh.in.ua/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0/%D0%B2%D1%96%D0%B7%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0 плюс https://goroh.in.ua/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0/%D0%B2%D1%96%D0%B7%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0 - можна ще навести цю інформацію (що частота вживання приблизно однакова)." CreationDate="2018-07-05T06:51:02.813" UserId="240" />
  <row Id="7125" PostId="4486" Score="1" Text="Здається, Кримський і Єфремов мали на увазі «візитку» лише в значенні «однобортний чоловічий піджак» (бо «візитка» міститься в ролі перекладу для «визитка» (яке в російській мові також може означати «однобортний чоловічий піджак»), але відсутня в ролі перекладу для «визитная карточка» (там наведена лише «візитівка»)) — але можу помилятися. Але й навіть якщо це так, це не змінює суті (навіть якщо в часи Кримського і Єфремова у «візитки» сучасного значення не було — воно однозначно є зараз)." CreationDate="2018-07-04T15:09:38.000" UserId="4" />
  <row Id="12281" PostId="4487" Score="0" Text="Як на мене, то *давач руху* це те, що дає рух. Так само *давач енергії*, *давач струму*, *давач яблук* тощо." CreationDate="2022-08-01T20:20:40.297" UserId="9" />
  <row Id="7151" PostId="4489" Score="1" Text="Чому слово &quot;доробок&quot; не передає потрібного значення? Адже портфоліо - це роботи, які були виконані певною людиною" CreationDate="2018-07-07T09:35:23.797" UserId="1505" />
  <row Id="7179" PostId="4490" Score="0" Text="“рождений” в заголовку написано двічі. поредаґуйте, будь ласка." CreationDate="2018-07-16T11:40:26.393" UserId="240" />
  <row Id="7136" PostId="4493" Score="0" Text="Словник іншомовних слів Мельничука (http://slovopedia.org.ua/42/53394/279414.html): ВІТАЛЬНИЙ віта́льний (лат. vitalis) - біол. життєвий, прижиттєвий; той, що стосується життєвих явищ." CreationDate="2018-07-05T15:39:37.830" UserId="69" />
  <row Id="7141" PostId="4501" Score="1" Text="дякую за змістовну відповідь, а окремо за думку, що варто зважати на вимову запозичення, це цікава тема :) виникає додаткове питання: чи написання &quot;туторіал&quot; виникло через те, що мовці справді сприймають саме таке звучання англійського слова? чи це така собі  фонематична калька? транскодування?" CreationDate="2018-07-06T08:05:14.140" UserId="1455" />
  <row Id="7153" PostId="4502" Score="1" Text="*[Keep me updated](https://english.stackexchange.com/a/172167/21952)*, тобто тримати в курсі." CreationDate="2018-07-08T11:33:57.570" UserId="9" />
  <row Id="7185" PostId="4504" Score="0" Text="Саме явище відносно нове, тому і термін варто новий придумати." CreationDate="2018-07-06T12:09:48.247" UserId="419" />
  <row Id="7142" PostId="4505" Score="0" Text="дякую, але не попадає. піший тут не підходить, бо бекпекери і в літаках мандрують, смисл в малому бюджеті подорожі" CreationDate="2018-07-06T08:46:34.723" UserId="1455" />
  <row Id="7143" PostId="4505" Score="0" Text="Хіба тоді  з Кембріджського англо-російського словника брати, тут без уточнення &quot;піший&quot;. А туристичний похід спершу може бути і літаком, адже мета - туризм. Звідси назва бекпекера - турист." CreationDate="2018-07-06T08:50:55.270" UserId="1481" />
  <row Id="7144" PostId="4505" Score="3" Text="не можна вважати &quot;турист&quot; відповідником, бо &quot;бекпекер&quot; умотивовано звужує значення &quot;туриста&quot;, а ми &quot;туристом&quot; його знову розширюємо. Хіба що &quot;бюджетний турист&quot;? Та якось бідно виходить, в сенсі мовних засобів бідно. Шукаймо далі." CreationDate="2018-07-06T09:23:29.083" UserId="1455" />
  <row Id="7148" PostId="4514" Score="1" Text="Я так розімію, Анатолій (автор запитання) став «жертвою» того, що на сайті [sum.in.ua](http://sum.in.ua) (або якомусь іншому електронному дзеркалі «Словника української мови» в 11 томах) неідеально працює пошук." CreationDate="2018-07-06T16:07:40.437" UserId="4" />
  <row Id="7150" PostId="4517" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Запитання, які не демонструють **спроби автора самостійно відповісти** на нього, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Щоб виправити запитання, натисніть [edit] у лівому нижньому куті під запитанням. Ще раз, ласкаво просимо і дякуємо, що приєдналися до спільноти!" CreationDate="2018-07-06T22:12:15.610" UserId="8" />
  <row Id="7160" PostId="4517" Score="0" Text="Чи могли б Ви розписати докладніше: що саме схиляє Вас сумніватися в цьому?" CreationDate="2018-07-11T06:51:29.900" UserId="4" />
  <row Id="7161" PostId="4517" Score="0" Text="ніби нічого, просто хотів правильно вживати : )" CreationDate="2018-07-11T11:34:46.877" UserId="1389" />
  <row Id="7354" PostId="4519" Score="1" Text="А можете пояснити, чому Ви вирішили, що у _відстрочувати_ ширше значення, ніж у _відтерміновувати_? (Бо я перечитую ці два визначення в СУМ-20 і поки не бачу різниці.)" CreationDate="2018-08-06T08:15:23.497" UserId="4" />
  <row Id="7152" PostId="4527" Score="2" Text="Це проєкт 99, очевидно, щось [особливо] тут не збігає ся з чинним правописом." CreationDate="2018-07-08T10:40:45.353" UserId="585" />
  <row Id="7362" PostId="4527" Score="0" Text="Анатолій, з одного боку — я згоден з follower, що те, що Ви цитуєте — це фрагменти з **відхиленого** [проекту правопису 1999 року](//uk.wikipedia.org/wiki/Проект_правопису_1999_року), і деякі настанови цього правопису суперечать чинному правопису (наприклад, _минулої осени_ vs _минулої осені_, _пів години_ vs _півгодини_ тощо). З іншого боку, курс цього проекту-99 не на 100% відрізняється від курсу чинного, і якісь аспекти цілком можуть бути в ньому просто формально описані іншими словами, але за суттю не суперечити ***&lt;продовжу…&gt;***" CreationDate="2018-08-09T07:35:04.057" UserId="4" />
  <row Id="7363" PostId="4527" Score="1" Text="***&lt;…продовжую&gt;*** чиному правопису (і те, які іншомовні слова відмінюються, а які ні, теоретично може бути однією з таких речей) — й оскільки чинний проєкт-99 просто ретельніше висловлює критерії, за якими можна відрізнити відмінювані й невідмінювані слова іншомовного походження, то мені здається, інформація з нього теж може бути корисною навіть тому читачу, що послуговується чинним правописом — просто для орієнтування (не кажучи вже про те, що вона може бути корисною для прихильників альтернативного правопису). Тому, по-моєму, Ваша відповідь може ***&lt;продовжу…&gt;***" CreationDate="2018-08-09T07:36:05.510" UserId="4" />
  <row Id="7364" PostId="4527" Score="0" Text="***&lt;…продовжую&gt;*** бути **дуже корисною**, якщо Ви просто додасте попередження для користувача, мовляв, _«це інформація з альтернативного (не ухваленого) проекту правопису, не сприймайте її як істину в останній інстанції (якщо ви слідуєте чинному правопису, звісно), але в чомусь вона може допомогти»_. (Зовсім ідеально було б зацитувати поряд відповідні фрагменти чинного правопису й, можливо, зробити порівняння — але то вже може бути забагато роботи.)" CreationDate="2018-08-09T07:38:31.663" UserId="4" />
  <row Id="7365" PostId="4527" Score="0" Text="Див. також [фрагмент сторінки «Про альтернативні правописи і нестандартні діалекти» на ме́та-сайті](//ukrainian.meta.stackexchange.com/a/157) — якщо коротко, то ми не проти надання/поширення інформації стосовно альтернативних правописів, але читач має чітко бачити межу, де закінчується опис чинної норми й починається інформація про альтернативні погляди." CreationDate="2018-08-09T07:38:45.143" UserId="4" />
  <row Id="7366" PostId="4527" Score="0" Text="**TLDR**: Особисто я поставив Вам мінус не через те, що Ви «цитуєте відхилений проект правопису», а через те, що Ви «цитуєте відхилений проект правопису і _не зазначили це_». Зазначите — особисто я зміню на плюс. (Бо й інформація з відхиленого проекту може бути корисною.)" CreationDate="2018-08-09T08:26:14.073" UserId="4" />
  <row Id="9506" PostId="4532" Score="2" Text="Коментатори роблять помилку. Не &quot;згідно до чого&quot;, а &quot;згідно з чим&quot;: треба &quot;згідно з відео&quot;" CreationDate="2019-10-21T09:02:25.003" UserId="2331" />
  <row Id="9507" PostId="4532" Score="1" Text="@Михайло, цілком згоден. Ви можете запропонувати редагування до відповіді, натиснувши [«improve this answer» чи «edit»](/posts/4532/edit). Якщо редагування буде хороше, то його ухвалять — цим Ви не лише допоможете іншим, але й отримаєте додаткові бали. Дякую!" CreationDate="2019-10-21T12:54:00.527" UserId="4" />
  <row Id="7154" PostId="4533" Score="4" Text="СУМ-11 - словник 80-х років, тобто часів СРСР. Тоді всю комп'ютерну термінологію намагалися з англійської перекладати на російську/українську. Наприклад CD-ROM називався офіційно КД-ПЗП - &quot;компакт-диск - постійно запам'ятовуючий пристрій&quot;. А абревіатуру слова &quot;принтер&quot; не згадаю, але там було в кінці &quot;друкувальний пристрій&quot;." CreationDate="2018-07-09T10:55:35.680" UserId="69" />
  <row Id="7159" PostId="4534" Score="0" Text="Зазначу, що СУМ совітський, тобто сучасне слово анґліцізм (як тут вже згадано) [презентація](//uk.wikipedia.org/wiki/Презентація_(виступ)) не записане через небуття (чи непопулярність) його тодї. Між иншим, воно теж _передає_ щось, а саме _відомости_. Але загалом згоден." CreationDate="2018-07-09T21:39:00.123" UserId="585" />
  <row Id="7217" PostId="4545" Score="0" Text="Продублюю вам про всяк випадок: Пишу не про конкретно це ваше запитання, а загалом. Будь ласка, приймайте (✓) відповіді на запитання трохи повільніше (часто бачив, як ви приймаєте першу ж відповідь десь протягом години після її появи). Маю припущення, що коли користувачі бачать «вже розв'язане» питання, вони частково втрачають ентузіазм до написання власної відповіді, а було б добре мати по декілька відповідей (декілька кутів зору) на кожне запитання (це заохочується політикою цього сайту, і наша спільнота таку політику підтримує)." CreationDate="2018-07-22T10:47:39.957" UserId="240" />
  <row Id="7218" PostId="4545" Score="0" Text="Тобто приймайте, будь ласка, відповідь лише тоді, коли вважаєте, що вона справді неперевершена, а в решті випадків давайте пару діб на написання іншими користувачами інших відповідей" CreationDate="2018-07-22T10:48:02.127" UserId="240" />
  <row Id="7244" PostId="4545" Score="0" Text="Візьму всі побажання до уваги. Дякую!" CreationDate="2018-07-23T19:36:22.410" UserId="1502" />
  <row Id="7187" PostId="4549" Score="0" Text="Перепрошую, але грецькі оригінали — не аргумент (чи принаймні не остаточний аргумент). Слова часто запозичуються з іншим наголосом. Згадати хоча б _Тара́с_, що в грецькій _Τάρας_." CreationDate="2018-07-17T18:07:07.330" UserId="4" />
  <row Id="7195" PostId="4549" Score="1" Text="Звичайно, це більше питання самовизначення. Знайомий з вихідцем з Угорщини, що називає себе Орест з наголосом на перший склад. При цьому чув, як в Україні називали Орестом з наголосом на другий. Я вважаю, що строгих правил наголошення запозичених  імен не має бути. Тому й відповів згідно з витоками імен." CreationDate="2018-07-18T18:31:57.167" UserId="1422" />
  <row Id="7166" PostId="4550" Score="1" Text="Як на мене, то питання полягало в тому, яка різниця поміж &quot;у напрямку&quot;, &quot;за напрямком&quot; та &quot;вздовж напрямку&quot;. За математичною лоґікою ваша відповідь має право на існування, але загалом було б добре, якби ви розширили межі дослідження. До того ж, &quot;вікіпедія&quot; - це не наукове джерело, її може наповнити будь-хто. Було б добре, якби ви користувалися нею як другим чи третім помічним джерелом, а не як основним." CreationDate="2018-07-12T12:57:53.323" UserId="240" />
  <row Id="7167" PostId="4550" Score="1" Text="Так само, як ґуґл - це не зовсім джерело, тому ви дуже доречно його поставили у цій відповіді https://ukrainian.stackexchange.com/a/4551/240 ПІСЛЯ посилання на офіційні джерела." CreationDate="2018-07-12T13:00:25.333" UserId="240" />
  <row Id="7378" PostId="4550" Score="0" Text="@P.Vovk, про всяк випадок зазначу, що в тій відповіді, на яку Ви посилаєтеся, йде відсилка не на результати пошуку в Google, а на «Карти Google» (що, хоч і не найавторитетніше джерело, але здається, наповнюються чи принаймні модеруються працівниками Google, а не просто кожен пише будь-що)." CreationDate="2018-08-10T11:11:58.640" UserId="4" />
  <row Id="7171" PostId="4561" Score="1" Text="https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B0&amp;scope=ukr&amp;main_only=on&amp;dicts=15&#xA;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%BE%D0%BA&amp;scope=ukr&amp;main_only=on&amp;dicts=15&#xA;Тлумачно-стилістичний словник української мови" CreationDate="2018-07-13T14:52:19.300" UserId="1422" />
  <row Id="7206" PostId="4561" Score="0" Text="Див. також інше запитання: [«Як нормативно „скриншот“ чи „скріншот“»](/q/4562). Можливо, їх варто було б об'єднати в одне, але вони за змістом різні: це про правопис прямого запозичення, а те про спроби пошуку «ріднішого» еквівалента." CreationDate="2018-07-19T21:17:01.700" UserId="4" />
  <row Id="7169" PostId="4562" Score="1" Text="Уточніть, будь ласка, запитання. Є цілком собі нормативне правило «девʼятки». І є сайт без вихідних даних, де анонімні користувачі змагаються у словотворенні. Якщо ваше запитання «як правильно?» == «як нормативно?», то відповідь очевидна. Якщо «як правильно» == щось інше, то вкажіть, що са́ме." CreationDate="2018-07-13T11:45:20.990" UserId="8" />
  <row Id="7170" PostId="4562" Score="0" Text="погоджуюсь з паном bytebuster, https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%BE%D0%BA_%D0%B5%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B0 - ось інше джерело, якому ми не надто довіряємо, пише все за правилом дев'ятки. Уточніть, будь ласка, в чому полягають ваші сумніви." CreationDate="2018-07-13T12:53:32.733" UserId="240" />
  <row Id="7205" PostId="4562" Score="0" Text="Див. також інше запитання: [«Український відповідник до слова „скриншот“»](/q/4561). Можливо, їх варто було б об'єднати в одне, але вони за змістом різні: це про правопис прямого запозичення, а те про спроби пошуку «ріднішого» еквівалента." CreationDate="2018-07-19T21:15:59.987" UserId="4" />
  <row Id="7186" PostId="4564" Score="2" Text="Додам, що за словником родовий відмінок має бути «екран**а**», а не «екран*у*» — але у Вікіпедії на сторінці наразі обидва варіанти (мабуть, це помилка)." CreationDate="2018-07-17T11:22:28.037" UserId="4" />
  <row Id="7174" PostId="4567" Score="0" Text="А чим не підходить очевидний варіант — номіналізація/субстантивація власного імʼя, яке супроводжується неблагозвучністю прямої номіналізації за одним лише прізвищем (*скоттівський* і особливо *scottish* versus *Scottish* = шотландський)?" CreationDate="2018-07-14T15:47:03.253" UserId="8" />
  <row Id="7175" PostId="4567" Score="0" Text="@bytebuster це може бути відповіддю на питання &quot;як&quot;, але не на питання &quot;де, в якій традиції&quot;. Тобто, це питання передусім про походження, місце виникнення і шлях до української цього терміна, не знаю, чи &quot;етимолоґія&quot; - правильне визначення. Це можна зрозуміти, власне, з останніх кількох абзаців." CreationDate="2018-07-16T07:06:17.340" UserId="240" />
  <row Id="7176" PostId="4567" Score="0" Text="Щодо запозичення - маю великі сумніви. А жульвернівський треба шукати у французьких словниках? Пошук у Ґуґлі дає купу посилань на довідники з російської орфографії." CreationDate="2018-07-16T09:26:55.153" UserId="69" />
  <row Id="7177" PostId="4567" Score="0" Text="Пошук &quot;жульвернівський&quot; дав книжку &quot;Україньска без помилок, де вказано що такі слова пишуться через дефіс: &quot;жан-жаківський&quot;, &quot;жуль-вернівський&quot;, &quot;вальтер-скотівський&quot; https://books.google.com.ua/books?id=fOwVCgAAQBAJ&amp;pg=PT136&amp;lpg=PT136&amp;dq=%D0%B6%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&amp;source=bl&amp;ots=DBsE3J8zCR&amp;sig=KUWaUbfkMkGbSqCx7q-F1JsjxgQ&amp;hl=uk&amp;sa=X&amp;ved=0ahUKEwjFopq7paPcAhWHh6YKHbDeBU8Q6AEIUjAI#v=onepage&amp;q=%D0%B6%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&amp;f=false" CreationDate="2018-07-16T09:26:58.957" UserId="69" />
  <row Id="7178" PostId="4567" Score="0" Text="@Artemix наше літературознавство великою мірою ізольоване від загальносвітового процесу, мені цікаво, чи &quot;вальтерскоттівський&quot;/&quot;вальтер-скоттівський&quot; - частина тої ізоляції, чи ні. звідки воно прийшло, хто вигадав тощо." CreationDate="2018-07-16T09:41:44.660" UserId="240" />
  <row Id="7180" PostId="4567" Score="0" Text="@P.Vovk Re: *&quot;де, в якій традиції&quot;* — авжеж, в українській традиції. Інакше — оффтопік на цьому сайті." CreationDate="2018-07-16T13:33:46.490" UserId="8" />
  <row Id="7181" PostId="4567" Score="0" Text="@bytebuster ось є слово &quot;кіхотичний&quot;, вигадали від Дон Кіхота робити прикметник не українці, ми просто запозичили це. Це таке саме питання, як етимолоґія. Слово в українській мові, а походження може бути в іншій (а може бути і в українській також, але поки це невідомо, то я питаю про шлях, який пройшло це слово у своєму становленні, включно зі шляхом з іншої мови, якщо такий був)." CreationDate="2018-07-16T13:38:19.477" UserId="240" />
  <row Id="7182" PostId="4570" Score="2" Text="Але &quot;напускати собак&quot; і &quot;нападати на когось&quot; - це схожі за рівнем аґресії речі, саме тому на їх позначення використовується одне й те саме слово. Не розумію, як перше значення заважає другому існувати, і як через перше значення друге значення менш синонімічне до &quot;булін(г)/(ґ)&quot;." CreationDate="2018-07-16T18:12:34.887" UserId="240" />
  <row Id="7183" PostId="4570" Score="1" Text="По-перше, значення &quot;нападати на когось&quot; з'явилось від того, що ці речі схожі, ви праві. Але в українській мові основним значенням виступає все-таки &quot;напускати собак&quot;, а в англійській мові &quot;булінг&quot; має єдине значення. Ці слова аж ніяк не заважають один одному в співіснуванні, і особисто я виступаю за використання українського відповідника." CreationDate="2018-07-16T19:44:49.387" UserId="1422" />
  <row Id="7189" PostId="4570" Score="0" Text="Слова &quot;хоча&quot;, &quot;не&quot;, &quot;позбавлена&quot; мають досить неґативне забарвлення. Вирішив уточнити. Дякую, що прояснили свою позицію. Щодо &quot;основного значення&quot;, то воно основне лише в словнику (який зараз перероблюється в оновлений, позбавлений комуністичних цитат &quot;СУМ-20&quot;), а &quot;цькування&quot; в сучасних медіа все-таки набагато частіше зустрічається саме у другому значенні." CreationDate="2018-07-18T08:56:45.837" UserId="240" />
  <row Id="7214" PostId="4572" Score="3" Text="Тут мені, наприклад, також більше подобається відповідь пана @muffin, вона дає повне розуміння того, звідки прийшло слово, а не того, в якій ще мові є таке слово.  Також, будь ласка, подумайте, яка відповідь вам подобається найбільше. Дуже вдячний вам за внесок у сайт, але прошу уважно поставитися до останніх коментарів. Ми перш за все хочемо допомогти зробити хороші запитання і відповіді, але є поведінка, яка не дуже заохочується і може почати викликати підозри." CreationDate="2018-07-20T20:40:46.567" UserId="240" />
  <row Id="7211" PostId="4576" Score="0" Text="Пишу не про конкретно це ваше запитання, а загалом. Будь ласка, приймайте (✓) відповіді на запитання _трохи повільніше_ (часто бачив, як ви приймаєте першу ж відповідь десь протягом години після її появи). Маю припущення, що коли користувачі бачать «вже розв'язане» питання, вони частково втрачають ентузіазм до написання власної відповіді, а було б добре мати по декілька відповідей (декілька кутів зору) на кожне запитання (це заохочується політикою цього сайту, і наша спільнота таку політику підтримує)." CreationDate="2018-07-20T17:58:30.413" UserId="240" />
  <row Id="7212" PostId="4576" Score="0" Text="Тобто приймайте, будь ласка, відповідь лише тоді, коли вважаєте, що вона _справді неперевершена_, а в решті випадків давайте пару діб на написання іншими користувачами інших відповідей. Дякую. В цьому питанні також пропоную розглянути обидві відповіді вже тепер і вирішити, яку приймати." CreationDate="2018-07-20T17:59:33.817" UserId="240" />
  <row Id="7215" PostId="4576" Score="0" Text="Дякую за зауваги та поради!" CreationDate="2018-07-21T14:58:25.160" UserId="1481" />
  <row Id="7188" PostId="4578" Score="5" Text="Про всяк зазначу, тямка походить від прізвишча пана [Леопольд фон Захер-Мазох](https://uk.wikipedia.org/wiki/Леопольд_фон_Захер-Мазох), до речи, нароџеного ві Львові." CreationDate="2018-07-17T20:24:28.493" UserId="585" />
  <row Id="7193" PostId="4581" Score="3" Text="Трішки виправлю: мазохізм — це _риса_, а не _захворювання_; якщо ця риса викликає в людини психосоціальні складнощі, їй діагностують сексуальномазохістичний _розлад_ (302.83 у DSM-5, F65.51 у ICD-10), але якщо ця риса не викликає страждань в людини, то це не підпадає під діагноз." CreationDate="2018-07-18T17:29:16.283" UserId="4" />
  <row Id="7199" PostId="4584" Score="2" Text="будь ласка, зробіть знятки екрану так, щоб було бачити, що пише по боках." CreationDate="2018-07-19T11:52:33.880" UserId="240" />
  <row Id="7201" PostId="4584" Score="0" Text="Врахувала зауваження" CreationDate="2018-07-19T16:44:52.190" UserId="1502" />
  <row Id="7208" PostId="4588" Score="2" Text="Факти й уточнення, що ви їх тут навели, дуже цінні. Разом з тим, було б добре, якби ви доповнили вашу відповідь і пояснили, як, все-таки, правильно писати назву столиці Півд. Кореї кирилицею, адже в питанні були не тільки Пхеньян та Пхьончхан, а ще й Пьончанг. Отже, ідеальна відповідь виглядала б так: 1. Те, що вже є. 2. Те, як треба писати назву столиці кирилицею відповідно до Системи Концевича. 3. За вашим бажанням, можна ще висловити свою думку, якщо вона відрізняється від системи Концевича (тоді буде варіант для офіційного вжитку і для особистого). Дякую за внесок." CreationDate="2018-07-20T08:09:10.190" UserId="240" />
  <row Id="9848" PostId="4589" Score="0" Text="Я не згоден з поширенням подібних фразеологізмів." CreationDate="2019-12-21T09:34:40.897" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9852" PostId="4589" Score="2" Text="@AndriyIvanchenko це сайт здебільшого не про мовну політику, а про дійсне функціонування української мови сьогодні й не тільки." CreationDate="2019-12-21T11:12:41.953" UserId="240" />
  <row Id="7209" PostId="4590" Score="0" Text="Дуже хороше питання, дякую. Хочу запропонувати до використання ще неповний, але новіший словник СУМ-20, всі слова, які ви шукали для цього питання, там вже є: http://services.ulif.org.ua/expl. Якщо він вам буде до вподоби, виділіть, будь ласка, кілька хвилин, щоб поставити посилання саме на нього." CreationDate="2018-07-20T11:50:39.277" UserId="240" />
  <row Id="7221" PostId="4599" Score="0" Text="Whilst this may theoretically answer the question, it would be preferable to back it with references to credible sources and/or academic research. Unbacked posts attract downvotes and disputes." CreationDate="2018-07-23T02:14:37.700" UserId="8" />
  <row Id="7231" PostId="4599" Score="0" Text="bytebuster сказав: «Хоча теоретично це може дати відповідь на запитання, було б краще надати посилання на надійні джерела та / або наукові дослідження. Непідкріплені дописи привертають „мінуси“ і провокують диспути»." CreationDate="2018-07-23T08:55:56.803" UserId="4" />
  <row Id="7232" PostId="4599" Score="0" Text="Я навіть не знаю, чи погоджуватися мені з bytebuster чи ні (з одного боку, відповідь справді виглядає незвично короткою і нічим не обґрунтованою, а з іншого — поради, дані в ній, вважаю дуже доречними). Але по-моєму, Ви задовольните всі сторони, якщо просто наведете **пару прикладів використання** запропонованих Вами формулювань у якихось джерелах (чим серйозніші джерела, тим краще)." CreationDate="2018-07-23T09:00:08.677" UserId="4" />
  <row Id="7695" PostId="4600" Score="1" Text="Чому не думајете, коли тут прьамо пишуть _запозичене через московську_? Відти ж бо могли запозичити _атмосферниј_ в јакости не науковојі тьамки, а _јакихось почуттьів_," CreationDate="2018-09-21T06:12:56.970" UserId="585" />
  <row Id="7263" PostId="4601" Score="1" Text="How can I improve this question, since I do not wish to keep it if it is rated negatively." CreationDate="2018-07-26T12:49:25.123" UserId="1642" />
  <row Id="7226" PostId="4602" Score="3" Text="I'm voting to close this question as off-topic because it shows zero research effort. A trivial search for Wikipedia [quickly reveals](https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_alphabet#Letter_names_and_pronunciation) the entire alphabet and the names of all letters" CreationDate="2018-07-23T06:38:20.937" UserId="8" />
  <row Id="7264" PostId="4602" Score="1" Text="How can I improve this question, since I do not wish to keep it if it is rated negatively." CreationDate="2018-07-26T12:49:38.087" UserId="1642" />
  <row Id="7227" PostId="4603" Score="1" Text="Exactly as it is written in the answer: why should it? What's the reason for it to be present?" CreationDate="2018-07-23T07:55:29.943" UserId="240" />
  <row Id="7262" PostId="4603" Score="0" Text="How can I improve this question, since I do not wish to keep it if it is rated negatively." CreationDate="2018-07-26T12:48:27.637" UserId="1642" />
  <row Id="7265" PostId="4603" Score="0" Text="well, you should explain it to us all, why you think that the Ukrainian language has to have all the same letters that the Russian language does." CreationDate="2018-07-26T17:10:37.163" UserId="240" />
  <row Id="7266" PostId="4603" Score="1" Text="It doesn't, they both evolved using the Cyrillic alphabet (why they share) but I am learning they are two different languages just like English and French both use the Latin alphabet but are two different languages." CreationDate="2018-07-26T18:44:41.520" UserId="1642" />
  <row Id="7267" PostId="4603" Score="0" Text="Yeah, exactly. So, there wasn't a reason to ask such a question. Those are just two different languages with two different alphabets. There could probably be a question about the sound of &quot;ъ&quot; letter and if there is a letter with an equivalent sound in the Ukrainian language." CreationDate="2018-07-26T18:47:26.253" UserId="240" />
  <row Id="7268" PostId="4603" Score="2" Text="Yes, I must apologize. For this reason I wished to delete my questions although this is not possible now due to there being a response.." CreationDate="2018-07-26T18:49:08.967" UserId="1642" />
  <row Id="7269" PostId="4603" Score="0" Text="It's totally all right. I'm glad that you realize much more about the Ukrainian language now. You're always welcome to ask more questions here, we're really glad that you're interested in Ukrainian culture. Once your block is over, you'll already have more understanding of this issue and be able to ask questions again. I'll delete all these comments once you see this one and respond to it." CreationDate="2018-07-26T19:05:59.893" UserId="240" />
  <row Id="7270" PostId="4603" Score="0" Text="Дякую P. Vovk. I am beginning to think about gender and personal pronouns." CreationDate="2018-07-26T21:19:48.953" UserId="1642" />
  <row Id="7271" PostId="4603" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/80747/discussion-between-p-vovk-and-aitia)." CreationDate="2018-07-27T05:30:17.457" UserId="240" />
  <row Id="7228" PostId="4607" Score="0" Text="Перепрошую, але це вже схоже на спам. Принаймні, інформація про те, де завантажити і як інсталювати ЦЛНУ (Ви не проти, якщо я в коментарях буду так скорочувати?) точно виходить за межі відповіді на запитання «варіант чи варіянт». Якщо питають «які системи/словники Ви знаєте», то це одне (там надати докладну інформацію про Ваш словник/систему доречно), але якщо питають «як пишеться/відмінюється певне слово», то Ви хіба що можете надати інформацію щодо поставленого запитання на основі Вашого словника/системи." CreationDate="2018-07-23T08:34:02.823" UserId="4" />
  <row Id="7229" PostId="4607" Score="0" Text="(Та й те особисто мені трішки під сумнівом, бо не зовсім зрозуміло, звідки бере інформацію Ваш словник: чи дані лише з  ЕСУМ, чи це на основі «Словники Україниon-line», чи це комбінація різних словників — а якщо комбінація різних, то за якими принципами вирішуються випадки незбігу?)." CreationDate="2018-07-23T08:35:38.660" UserId="4" />
  <row Id="7230" PostId="4607" Score="0" Text="Будь ласка: (1) **Щонайменше, відредагуйте відповідь так, щоби вона не мала вигляд реклами Вашого словника/системи.** (2) Якщо можете, роз'ясніть, звідки конкретно береться інформація для Вашого словника/системи у цьому конкретно випадку (це зі «Словників України on-line», чи це інше джерело?)." CreationDate="2018-07-23T08:40:12.063" UserId="4" />
  <row Id="7233" PostId="4607" Score="0" Text="Первинним джерелом лінгвістичної інформації для граматичного словника української мови в першу чергу слугував академічний орфографічний словник - &quot;Орфографічний словник української мови&quot; С. Головащука, М. Пещак, В. Русанівського, О. Тараненка, створений на основі 4-го видання &quot;Українського правопису&quot; (1993). Далі - це робота кваліфікованих прикладних лінгвістів." CreationDate="2018-07-23T09:04:20.677" UserId="1190" />
  <row Id="7234" PostId="4607" Score="0" Text="Дякую, що відредагували." CreationDate="2018-07-23T09:09:57.057" UserId="4" />
  <row Id="7235" PostId="4607" Score="0" Text="«Далі — це робота кваліфікованих прикладних лінгвістів» — яких саме? Тобто Ваш словник є не 100%-ю копією «Орфографічного словника української мови» С. Головащука, М. Пещак, В. Русанівського, О. Тараненка, а Ваші лінгвісти окрім того робили якусь обробку, вносили зміни тощо — то вони, мабуть, мають бути десь зазначені (хай не тут, але десь на сторінці/сайті Вашого словника, бо інакше не зрозуміло, хто відповідає за нього)." CreationDate="2018-07-23T09:12:35.727" UserId="4" />
  <row Id="7236" PostId="4607" Score="0" Text="Тобто зрозумійте мене правильно — те, що в даному випадку сучасній нормі відповідає «варіант», а не «варіянт» — це очевидно («варіянт» — це харківський правопис / скрипниківка). Але я хотів би з'ясувати для себе авторитетність Вашого словника загалом. Якщо це оцифровка словника Головащука, Пещак, Русанівського, Тараненка (якого року, до речі), то це одне. Якщо це новий словник (на основі словника Головащука, Пещак, Русанівського, Тараненка, але зі змінами) з **такою-то** редколегією, то це інше. Якщо це новий словник з **невідомою** редколегією, то це третє." CreationDate="2018-07-23T09:27:00.167" UserId="4" />
  <row Id="7237" PostId="4607" Score="0" Text="Перше видання «Орфографічного словника української мови» С. Головащука, М. Пещак, В. Русанівського, О. Тараненка, що вийшов у 1994 році, містить близько 120 тис. слів. Цей словник слугував джерелом для формування основи граматичного словника, а саме словозмінної та акцентуаційної класифікації, для подальшого наповнення словника новою лексикою." CreationDate="2018-07-23T09:35:42.093" UserId="1190" />
  <row Id="7238" PostId="4607" Score="0" Text="Наразі граматичний словник серії &quot;ЦИФРОВЕ ЛЕКСИКОГРАФІЧНЕ НАДБАННЯ УКРАЇНИ&quot; містить 261499 реєстрову одиницю, але словозмінна та акцентуаційна класифікації фактично не змінились з моменту їх створення. Створення словозмінної класифікації та упорядкування граматичного словника відбувається у відповідності з чинним правописом 1993 року. Розробники вправі обирати для себе, яким чином вони представлені широкому загалу, іменами чи псевдонімами. Так само, як і користувачі обирають, якому джерелу довіряти. Але є беззаперечний авторитет - діючий правопис :)" CreationDate="2018-07-23T09:39:06.820" UserId="1190" />
  <row Id="7239" PostId="4609" Score="1" Text="ah.. ok. дякуююю" CreationDate="2018-07-23T16:41:15.823" UserId="1642" />
  <row Id="7241" PostId="4609" Score="0" Text="I have upvoted, although it is not recorded by those with less than 15 reputation." CreationDate="2018-07-23T16:50:49.070" UserId="1642" />
  <row Id="7242" PostId="4609" Score="0" Text="I recommend update question. Example: why _й_ and _ь_ donʼt sound as all another letters. And why currently letters of Cyrillic doesnʼt sound as Old Cyrillic where almost each letter has own name." CreationDate="2018-07-23T16:59:40.317" UserId="585" />
  <row Id="7243" PostId="4609" Score="0" Text="I have changed the title now, is it more suited." CreationDate="2018-07-23T17:04:40.370" UserId="1642" />
  <row Id="8769" PostId="4612" Score="0" Text="Чому тоді &quot;блокчейн&quot; пишеться разом?" CreationDate="2019-05-10T17:33:51.673" UserId="1177" />
  <row Id="8770" PostId="4612" Score="0" Text="@Palindromer, бо в українській мові є слово «блок», але немає слова «чейн» (хоча і якби було, то все одно могло б писатися разом, бо практика може переважати теорію; до речі, є проект правопису 2018, можливо, там це по-іншому, я не дивився)." CreationDate="2019-05-10T18:02:45.900" UserId="4" />
  <row Id="7246" PostId="4617" Score="0" Text="Wtf is Muscowian?" CreationDate="2018-07-24T18:36:52.417" UserId="302" />
  <row Id="7247" PostId="4617" Score="2" Text="@shabunc language of origin name of a state which is on North of Eurasia and where Moscow is a capital." CreationDate="2018-07-24T18:49:47.327" UserId="585" />
  <row Id="7254" PostId="4617" Score="0" Text="it's called Russian in English and it's utterly stupid to call it anything else." CreationDate="2018-07-24T22:13:12.877" UserId="302" />
  <row Id="7249" PostId="4618" Score="1" Text="Словник виданий за часи совітського поневолення — 1982 року, тому, очевидно, [вживатимуть](//uk.wikipedia.org/wiki/Староцерковнослов'янська_мова#Назва) визначення завойовницькою, тобто московською, мовою. Ви праві, шчо сучасною украӥньською є _(давньо-/старо)церковнослов’янська мова_. А иншого і багатонаповненого словника не маємо. Однак, про _масло_ та _олію_ було б крашче чимось підґрунтувати, хоч я і не заперечую з вашим висновком. Ласкаво просимо!" CreationDate="2018-07-24T20:25:37.257" UserId="585" />
  <row Id="7250" PostId="4618" Score="2" Text="Дякую, підправив. Просто хотів звернути увагу на те, що мова сама в собі має інструменти для знаходження правильної відповіді." CreationDate="2018-07-24T20:30:38.547" UserId="1648" />
  <row Id="7251" PostId="4618" Score="1" Text="Згоден з вами і вам теж дяка за добре дїло, слова є [ваговими](http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/Structure/Departments/Department2/kult_staff/Pages/kult_sologub.aspx). Тому бачу цю відповідь як найкрашчу. Про всяк зазначу, шчо слово _upd_ тут необов’язково писати, оскільки SE дає змогу побачити всі потрібні відомости про зміни, але то таке." CreationDate="2018-07-24T20:36:07.967" UserId="585" />
  <row Id="7253" PostId="4618" Score="1" Text="Звучить логічно. Хоча не вистачає доведення того, що слово _масло_ ніколи не мало в українській мові значення _олія_ (адже те, що воно зараз його не має, не означає, що воно раніше його не мало; а ми маємо безліч загальновживаних слів, що були утворені на основі, яка вже вийшла з ужитку чи змінила значення). **Чи хоча б зацитувати саме той фрагмент статті з «Культури мови», що прямо стверджує про церковнослов'янське походження слова «маслина»** (адже теоретично за умови, що слово «масло» раніше могло мати інше значення, і «маслина» могла б бути власним утворенням)." CreationDate="2018-07-24T22:04:59.593" UserId="4" />
  <row Id="7256" PostId="4618" Score="2" Text="@Sasha не вистачає, так. &#xA;Зверніть увагу, що Надія Миколаївна вказує також, що «_масло_ утворене від дієслова _мастити, мазати_». По-суті дьогтем теж можна мастити, що, мабуть, і відобразилося в **мастилах**, виштовхнувши використання **масла** у цьому сигменті.&#xA;&#xA;Це суто моя думка, використання **масла** яке _ллють_ на пательню я не зустрічав." CreationDate="2018-07-25T09:11:17.540" UserId="1648" />
  <row Id="7257" PostId="4618" Score="2" Text="Ну але ж олією теж [мазали/мастили](//en.wikipedia.org/wiki/Anointing). Тобто те, що раніше й українці могли _маслом_ називати олію не виключено (хоча й не доведено тим більше). В будь-якому разі, я б на Вашому місці просто ще зацитував у відповіді «Це слово [_мастило_] етимологи пояснюють як запозичення із старо[церковно]слов’янської мови. А в старо[церковно]слов’янській його утворено від…» зі статті Н. Сологуб — бо хоч Н. Сологуб прямо не доводить це тверждення, але, НМД, воно є важливим опорним пунктом Ваших міркувань (якщо я правильно їх зрозумів) — ну, але це вже Вам видніше." CreationDate="2018-07-25T09:31:37.097" UserId="4" />
  <row Id="7258" PostId="4618" Score="2" Text="(Ну, просто відповіді теоретично мають писатися так, щоб бути зрозумілими і без переходу за посиланнями — посилання для додаткової інформації.) Але в будь-якому разі теж поставив Вам «плюса»." CreationDate="2018-07-25T09:36:59.150" UserId="4" />
  <row Id="7289" PostId="4622" Score="0" Text="У своєму четвертому пункті ви пишите, що робите висновок з СУМу-11, що можна вживати слово &quot;худати&quot;, наводячи посилання на сумнівне джерело, в той час як СУМ не містить слова &quot;худати&quot;. Поясніть, що ви маєте на увазі." CreationDate="2018-07-29T21:25:29.540" UserId="1422" />
  <row Id="7290" PostId="4622" Score="0" Text="Так, наводжу. Але ж подаю усі варіанти, які фігурують в просторах Інтернету. Щодо сумнівності джерел, то посилалася на ті, які першими вискочили у Google. Таких надзвичайно багато, про що свідчить широке використання варіантів слова на позначення зниження ваги. Тому і питаю, що з цього дозволено. Зауважу, що СУМ-11 вже теж дещо &quot;застарілий&quot;, тому, можливо, вже у новому СУМ-20 будуть корективи щодо цього слова. Проте поки що він лише до літери &quot;М&quot;." CreationDate="2018-07-30T07:00:34.910" UserId="1481" />
  <row Id="7273" PostId="4623" Score="0" Text="Перепрошую, Ваша відповідь була вилучена модератором, на мою думку, помилково — зараз її відновили." CreationDate="2018-07-27T18:23:19.600" UserId="4" />
  <row Id="7274" PostId="4623" Score="0" Text="Про всяк випадок хочу пояснити, чому Ваша відповідь може збирати «мінуси»:" CreationDate="2018-07-27T18:24:26.380" UserId="4" />
  <row Id="7275" PostId="4623" Score="0" Text="1. По-перше, запитувач(ка) насправді розуміє значення слова «globetrotter». Він (вона) хотів (-ла) віднайти якийсь приблизний український еквівалент (бажано одним словом), а не просто переклад. Хоча це, мабуть, його (її) помилка, що він (вона) неточно сформулював (-ла) запитання, а не Ваша (що Ви не вгадали, що він (вона) хоче)." CreationDate="2018-07-27T18:29:30.370" UserId="4" />
  <row Id="7276" PostId="4623" Score="1" Text="2. По-друге, автоматичні онлайн-перекладачі (OpenTran, Google Translate тощо) зазвичай не є надійним джерелом для пошуку перекладу слів. Вони можуть дуже спростити роботу, коли стоїть задача перекласти цілий текст (якщо людина не лінується потім відредагувати) або зрозуміти для себе приблизно значення якогось слова, але через їхні принципи роботи і способи наповнення вони часто видають помилкові варіанти, тому не є надійним джерелом. В таких випадках, мабуть, доречніше користуватися онлайн-**словниками** (що заповнюються людьми, а не автоматичне і мають окрему статтю для кожного слова)." CreationDate="2018-07-27T18:35:02.300" UserId="4" />
  <row Id="7277" PostId="4623" Score="1" Text="Перепрошую за незручності і дуже радий Вашій спробі допомогти." CreationDate="2018-07-27T18:35:35.907" UserId="4" />
  <row Id="7284" PostId="4631" Score="5" Text="Related: [conventions for the omission of verb **є**](/q/260/585)" CreationDate="2018-07-28T16:27:39.383" UserId="585" />
  <row Id="7394" PostId="4631" Score="1" Text="Ukrainian also [has old form](http://chak-chy-pravylno-my-hovorymo.wikidot.com/ye) _(ukr)_ of _бути_ for present time: _I am_ — _я єсмь_, _you are_ — _ти еси_, _is_ — _єсть_, _You are_ — _ви єсте_, _they are_ — _вони суть_. Today old form _єсть_ also can be as _є_: _я єсть_, _ти єсть_." CreationDate="2018-08-10T19:29:31.153" UserId="585" />
  <row Id="7285" PostId="4632" Score="4" Text="Наші критерії якості вимагають, щоб запитання про переклад містило: (1) пояснення **своїми словами** іншомовного слова; (2) **контекст**, в якому автор збирається використовувати перекладене слово; (3) продемонструвати власну спробу знайти відповідь і (4) пояснити, чим са́ме знайдені варіанти не підходять. Запитання, які не відповідають цим умовам, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді." CreationDate="2018-07-28T21:31:43.090" UserId="8" />
  <row Id="7286" PostId="4632" Score="1" Text="Дякую за зауваги. При редагуванні цього запитання намагалася врахувати всі критерії" CreationDate="2018-07-29T18:42:29.707" UserId="1502" />
  <row Id="7292" PostId="4632" Score="1" Text="@bytebuster, по-моєму, недоліки було усунуто — як вважаєте?" CreationDate="2018-07-30T10:33:03.950" UserId="4" />
  <row Id="7293" PostId="4632" Score="1" Text="@Sasha, дякую за нагадування. Я свій мінус зняв ще коли improved someone else's edit." CreationDate="2018-07-30T12:47:58.843" UserId="8" />
  <row Id="7460" PostId="4632" Score="0" Text="Engineering - розробка чогось, Reengineering - переробка чогось, т.т. повторно розробити. Design - конструювання чогось,  Redesign - реконструкція чогось. Але тут є нотки значення &quot;відновлення після поломки&quot;, тому я б лишив дизайн та ре-дизайн. Їх значення - концептуальна розробка/переробка системи.   Improvement  - покращення. Зазвичай це щось на порядок простіше за переробку чогось." CreationDate="2018-08-17T22:20:36.840" UserId="1188" />
  <row Id="7288" PostId="4636" Score="4" Text="Тут варто зауважити, що словосполучення — це сталий вислів, мем, який використовується одіозним пропагандистом, і той пропагандист — російськомовний. Будь-який переклад словосполучення втратить звʼязок з автором, що може відірвати від контексту і зруйнувати ідею перекладу як таку." CreationDate="2018-07-29T21:03:57.637" UserId="8" />
  <row Id="7458" PostId="4636" Score="1" Text="А мені теж цікавить близький переклад. Щось на кшталт &quot;Збіг? - Навряд чи!&quot;. Якщо вже й писати російськомовну версію то транслітерацією &quot;Совпадєніє? - Нє думаю!&quot;. Можливо також є годний український фразеологізм.  Мають також бути норми які регулюють вживання іншомовного тексту без перекладу як частини речення." CreationDate="2018-08-17T21:48:42.170" UserId="1188" />
  <row Id="7519" PostId="4636" Score="0" Text="&quot;Збіг? - Не певен!&quot; на мій погляд найбільш &quot;органічно&quot;. Однак, я згоден з іншими, що переклад цього сталого виразу треба робити наближеним до оригінала, а не до благозвучності українською мовою." CreationDate="2018-08-28T10:38:16.973" UserId="243" />
  <row Id="7298" PostId="4639" Score="0" Text="Слово _забавка_ — це річ дльа _забави_. Мајете проблеми з коріньами, хоча хід думки мені подобаје сьа. А так, то дльа мене це је _рекламоју_, тобто _оголошенньа_ та _приманка_ тут непогано заходить. Ја б шче додав _заманувка_, бо _приманка_ зазвичај працьује до кінцевого результату, тобто походить від доконаного дьіјеслова _приманити_." CreationDate="2018-07-30T13:50:02.313" UserId="585" />
  <row Id="8089" PostId="4639" Score="0" Text="@follower, вибачте, але офіційні мови спілкування на даному сайті - лише украjінська та англійська." CreationDate="2018-12-02T20:35:38.620" UserId="352" />
  <row Id="12194" PostId="4640" Score="0" Text="Не треба перекладати слово &quot;блог&quot;, це вже самостійний термін, лаконічний і всім зрозумілий. Це слово прийшло в нашу мову одразу із його смислом. Як компьютеру, принтеру або ноутбуку йому переклад не потрібен." CreationDate="2022-05-23T19:39:22.997" UserId="4672" />
  <row Id="7294" PostId="4641" Score="1" Text="Саме тому мені і сподобався варіант &quot;мережевик&quot;, бо ж як було зазначено саме слово &quot;блог&quot; можна дослівно перекласти як &quot;мережевий журнал&quot;, а от у словах &quot;денник&quot; та &quot;дописник&quot; немає ніякого натяку на те, що записи ведуться в мережі." CreationDate="2018-07-30T13:11:59.600" UserId="1505" />
  <row Id="7299" PostId="4641" Score="2" Text="Що за *авдіво*? Що за „через пластівці“?" CreationDate="2018-07-30T14:48:05.607" UserId="9" />
  <row Id="7300" PostId="4641" Score="0" Text="Хіба ваше посилання доводить, що можна вести і не мережею. Що таке вести *мережею*? Типу мережею агентів, які щось роблять?" CreationDate="2018-07-30T14:48:52.923" UserId="9" />
  <row Id="7302" PostId="4641" Score="0" Text="@Yola audio, [платівка](//uk.wikipedia.org/wiki/Грамофонна_платівка). Так, тобто не лише через _веб-блоґ_. Останнім часом набувајуть силу канали-блоґи. _Вести мережею_, це означає _в мережі_, наче все зрозуміло, јак і _вести автівкоју_, ньі?" CreationDate="2018-07-30T14:56:41.067" UserId="585" />
  <row Id="7303" PostId="4641" Score="0" Text="ні, везти автівкою по автобану, і вести друкуванням і ще чимось *в мережі*." CreationDate="2018-07-30T15:37:44.443" UserId="9" />
  <row Id="7304" PostId="4641" Score="0" Text="А ці канали вони не в мережі? Як воше посилання на англійську вікі довоидить, що можна вести не в мережі?" CreationDate="2018-07-30T15:39:57.023" UserId="9" />
  <row Id="7306" PostId="4641" Score="0" Text="Так що таке *авдіво*? Не загалом, а конкретно в вашому дописі? що через нього ведуть блог." CreationDate="2018-07-30T15:42:29.170" UserId="9" />
  <row Id="7309" PostId="4641" Score="2" Text="Я читаю вас уважно, від нині всі ваші пости, з подібним підбором слів буду мінусувати" CreationDate="2018-07-30T15:44:28.877" UserId="9" />
  <row Id="7311" PostId="4641" Score="0" Text="@follower, прошу утриматися від таких оцінок чужих коментарів як «срач». Що для одного несуттєво (і навіть заважає), то для іншого може бути найважливішим." CreationDate="2018-07-30T16:01:34.900" UserId="4" />
  <row Id="7321" PostId="4646" Score="2" Text="Зазначу, шчо анґліјськоју [звучить](//en.wikipedia.org/wiki/USB_flash_drive) ріжними способами: _USB flash drive_, also variously known as a _thumb drive_, _pen drive_, _gig stick_, _flash stick_, _jump drive_, _disk key_, _disk on key_ (after the original M-Systems DiskOnKey drive from 2000), _flash-drive_, _memory stick_ (not to be confused with the Sony Memory Stick), _USB stick_, _USB memory_. Можете від цього відштовхуватисьа." CreationDate="2018-07-30T22:54:21.030" UserId="585" />
  <row Id="7313" PostId="4651" Score="2" Text="Щоб робити висновок, що слово є запозиченим з іншої мови чи ні, потрібно досліджувати етимологію слова, а те, що це слово перекладається з російської, не є підставою, щоб визачати це слово як росіянізм. Наприклад, слово &quot;курити&quot; було ще у старослов'янській та інших слов'янських мовах.&#xA;----------&#xA;[Один](https://www.m-translate.com.ua/ru-uk/word-okurki-translation#) із словників, на які ви посилаєтесь у своєму заголовку має &quot;... на українській мові&quot;. Це, на мою думку, уже ставить під сумнів, чи варто ним користуватися." CreationDate="2018-07-30T16:35:33.060" UserId="1422" />
  <row Id="7315" PostId="4652" Score="0" Text="`Цїкаво`, `значіння`, `Як бачно`, `помилку, котрого має` (помилка жіночого роду) , `сутямкою до щось бундючого` - шо тово за правопис такий? Збиваєте з пантелику люди, якї шукають вїдповїдї на питання про грамотнїсть." CreationDate="2018-07-30T18:32:08.667" UserId="352" />
  <row Id="7317" PostId="4652" Score="0" Text="@user2513149 [бачно](http://sum.in.ua/s/bachno), [значінньа](http://sum.in.ua/s/znachinnja), [тьамка](https://archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt) від [тьама](http://sum.in.ua/s/tjama). Ньічого складного. Про [**ї**](//uk.wikipedia.org/wiki/Желехівка), вона переважно заміньује лиш **і** (і не всьуди, јак ви намагалисьа), яких пошук не розріжньаје — шчо тут, шчо Google. I це [можна](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/154/). Також зазначу, шчо то не кльучові слова. Про рід — дьакују, виправив. Шчось шче?" CreationDate="2018-07-30T18:44:16.117" UserId="585" />
  <row Id="7318" PostId="4657" Score="0" Text="A [Ігор](/q/3119) з јого [етімолоґіјеју](//uk.wikipedia.org/wiki/Ігор#Етимологія)?" CreationDate="2018-07-30T19:34:14.193" UserId="585" />
  <row Id="7319" PostId="4657" Score="0" Text="Ім'я &quot;Ігор&quot; належить до іменників м'якої групи, тому відмінюємо його так: &quot;Ігор&quot; - &quot;Ігоря&quot;, &quot;Ігореві&quot;, &quot;Ігоря&quot;, &quot;Ігорем&quot;, &quot;на Ігореві&quot;. Кличний відмінок - &quot;Ігорю&quot;.(http://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv,    http://pravopys.kiev.ua/pravopys.aspx?SectionID=1774). А до твердої групи належать іменники ч. р.  з постійно наголошеними -ар (-яр), -ир. &quot;Ігор&quot; більше як виняток." CreationDate="2018-07-30T19:38:47.577" UserId="1502" />
  <row Id="7323" PostId="4660" Score="0" Text="Чому саме наросток _ка_ до _спалахувати_?  Також чому: _Назв**а** flash запропонував_, _**з**тираються_, _**з**тирання_, _транзистори **і**з плавним затвором_, _коли **на** них_. До сьуди шче мајемо багато канцельарізму, тому шче складніше читати, мовчу про зрозуміти. Також було б добре підсилити [џерелами](//en.wikipedia.org/wiki/Fujio_Masuoka)." CreationDate="2018-07-31T13:34:50.313" UserId="585" />
  <row Id="7324" PostId="4660" Score="0" Text="@follower я був би радив пропозиціям інших словоформ замість або на додачу до *спалахуйка*" CreationDate="2018-07-31T14:09:59.710" UserId="9" />
  <row Id="7327" PostId="4669" Score="1" Text="Гм, цьікаво, ланка про прасловјаньське вказује: **південь**, 4 сучасних: окрім словенів, всьуди жіночиј рід, але з цим балґарська (окреме діјалектне слово) і себрохорватська мајуть і чоловічого, несучасноју је церковнословјаньська — жіночиј; **схід**, 3 мови: лиш москальі мајуть жіночого, дльа русиньськојі, шчо је діјалектом украјиньськојі, не вказали; **захід**, 6 мов: лиш півдньосорбська маје жіночого. Суттьевиј перехід виходить." CreationDate="2018-08-01T12:08:54.317" UserId="585" />
  <row Id="8339" PostId="4669" Score="2" Text="Існує ще ряд іменників, що змінили парадигму відмінювання із жіночого роду на чоловічий: дробь -&gt; дріб, корь -&gt; кір, насыпь -&gt; насип і т.д." CreationDate="2019-01-24T22:44:28.040" UserId="1633" />
  <row Id="11463" PostId="4669" Score="0" Text="@PaulGor ну, тут простїше, бо відкинули *ь*, з винятків шипячі, переважно на *ч*: *ніч*, *піч*." CreationDate="2021-03-29T07:38:52.607" UserId="585" />
  <row Id="7331" PostId="4675" Score="1" Text="Про всьак підказка: [јак вже знајемо](/a/4427/585), ненаголошене **о** при **а** може ставати јак *а*. Але переважно воно стаје **у**, в декотрих випадках дльа літературнојі це стаје усталеним, јак от слово _па́р**у**бок_, Дльа порівньаньа діјалект, [де таке стало поширеніше](//zbruc.eu/node/81669): _Ни плач, панцюнийко, я го навчу г**у**в**у**ри́ти_. Тут випадок складненькиј дешчо, бо треба знати шче про [ікавину](//uk.wikipedia.org/wiki/Ікавізм), бо тут **і** на місці **о**, хоча можна здогадати сьа через дьіјеслово _др**о**бити_." CreationDate="2018-08-01T20:54:53.477" UserId="585" />
  <row Id="7430" PostId="4678" Score="1" Text="@follower, а якщо не секрет, чому Ви змінили «отже, можна зробити висновок, що…» на «отже, висновок: що…» і «опираючись на академічне видання СУМу» на «згідно з академічним виданням СУМ»? По-моєму, оригінальні формулювання були теж цілком прийнятні. Чому не залишити оригінальний стиль автора?" CreationDate="2018-08-14T20:05:24.620" UserId="4" />
  <row Id="7431" PostId="4678" Score="0" Text="@Sasha 1) мені здалосьа дешчо на повтор: «отже» та «можна можна зробити висновок» мајуть однакового забарвленьа, хотів зменшити «воду»; 2) Змінив вираз, аби прибрати _у_ післьа _СУМ_, бо так красивіше виглядає.  • Однак, це не головні виправлнньа, а: виправленньа вигльаду (не вистачало підриски) і повтор слова «інформаціја». А так, пишіть јак бажајете, завше можете змінити чи відмінити післьа мене." CreationDate="2018-08-14T20:38:07.183" UserId="585" />
  <row Id="7432" PostId="4678" Score="0" Text="@follower, так, я бачу, що це не основні виправлення. Але я б на Вашому місці не змінював щось, що не є однозначно одруком/помилкою — бо людині може бути неприємно, якщо вона навмисне пише в якомусь одному стилі, а це виправляють на інший. Хоча, якщо чесно, я не знаю, наскільки ця порада узгоджена з офіційними політиками SE, це суто моя думка як людини." CreationDate="2018-08-14T20:51:07.477" UserId="4" />
  <row Id="7433" PostId="4678" Score="0" Text="@Sasha Мају сумнів шчодо навмисності тут, скоріш јакась звичка. Але јак вже написав, можете самі собі виправльати чи повертати — мајете на це повні права, ја сам так инколи робив." CreationDate="2018-08-15T10:46:38.420" UserId="585" />
  <row Id="7336" PostId="4684" Score="0" Text="Занадта субјектившчина виходить, тобто питанньа виходить на рівень _јак кожистуватисьа словниками_." CreationDate="2018-08-03T11:39:56.810" UserId="585" />
  <row Id="7337" PostId="4684" Score="1" Text="Проблеми, які я навів мають підтвердження у джерелах, тому це на зовсім суб'єктивна думка, і якщо заглибитися у цю тему, то справді виходить, що видання вийшло з багатьма недоліками. Цікавить саме те, якому виданю краще надати перевагу, і, можливо у когось з користувачів також знайдуться докази, які б вказували і на недоліки СУМ-11, або ж спростовували знайдені недоліки СУМ-20. Все ж таки хотілося б покласти крапку і дізнатися, яке видання вважається кращим і на яке видання краще опиратися, навіть при пошуку інформації для цього ресурсу або ж при написанні наукових робіт." CreationDate="2018-08-03T11:47:52.030" UserId="1505" />
  <row Id="7340" PostId="4689" Score="0" Text="От такої відповіді я і чекав, дякую!)" CreationDate="2018-08-03T20:13:13.557" UserId="1505" />
  <row Id="7346" PostId="4693" Score="0" Text="`Походить від англ. &quot;notebook&quot;,що можна перекласти як &quot;записник&quot;.` - не погоджусь. Англійською ноутбук буде notepad, а notebook - це записник." CreationDate="2018-08-04T16:29:41.033" UserId="55" />
  <row Id="7347" PostId="4693" Score="0" Text="Перевіяйте, будь ласка, джерела перед тим як писати подібні коментарі - https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D1%83%D1%82%D0%B1%D1%83%D0%BA" CreationDate="2018-08-04T21:48:12.913" UserId="1505" />
  <row Id="7345" PostId="4697" Score="1" Text="Вибачте, зараз трохи поправлю" CreationDate="2018-08-04T13:30:25.910" UserId="1505" />
  <row Id="7349" PostId="4702" Score="4" Text="Принаймні, Кочерга і Мейнарович подають *[preprocessing](https://e2u.org.ua/s?w=preprocessing&amp;dicts=all)* як `передобробля́ння//‌передобро́блення, передобробі́ток, попере́днє [перви́нне, підгото́вче] обробля́ння//‌обро́блення, попере́дній [перви́нний, підгото́вчий] обробі́ток`" CreationDate="2018-08-05T15:01:55.903" UserId="36" />
  <row Id="7351" PostId="4710" Score="0" Text="Добра відповідь, а _Лисик_, схоже, далебі з _Лесик_, бо, мені здајетьсьа, наголошенньа на другиј склад, а отже ненаголошене _е_ стало _и_, тобто подібна зміна, јак і з зајменником &lt;її&gt;." CreationDate="2018-08-05T19:27:34.027" UserId="585" />
  <row Id="7352" PostId="4710" Score="2" Text="@follower, _Ле́сик_ — наголос на перший склад. В цитаті були помилки розпізнавання скану (я виправив)." CreationDate="2018-08-06T06:13:26.520" UserId="4" />
  <row Id="7353" PostId="4714" Score="5" Text="Ну, строго кажучи, в українській мові [є рідковживане слово _сиблінг_](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=сиблінг). Дехто [пропонує](//slovotvir.org.ua/words/sybling) _суродженець_ чи _суродженик_, і вони навіть потрапили у [Вікіпедію](//uk.wikipedia.org/wiki/Суродженці) й [інші роботи](http://enpuir.npu.edu.ua/bitstream/123456789/16369/1/zbirnyk_2017%2B.pdf), але в книжках я їх не бачив. Тобто _сиблінг_ — майже варваризм, але в літературі за потреби регулярно [вживається](//scholar.google.com.ua/scholar?q=%22сиблінг%22), а _суродженець_ — по-моєму, непогана ідея, але поки що майже ніде." CreationDate="2018-08-06T07:57:59.230" UserId="4" />
  <row Id="7459" PostId="4714" Score="0" Text="Якщо сказати *їх діти* стосовно подружжя, то автоматично більшість порахує усіх *siblings*. Потім стануть розбиратися, які *спільні діти*, а які *її/його діти*." CreationDate="2018-08-17T22:00:59.670" UserId="1188" />
  <row Id="7367" PostId="4724" Score="1" Text="*Ми ж не шукаємо аналогiв до слiв &quot;бренд&quot;, &quot;транспорт&quot;, etc.* Гм..." CreationDate="2018-08-09T14:53:09.103" UserId="9" />
  <row Id="7368" PostId="4724" Score="1" Text="Слово _бренд_ відносно нове, а ось _транспорт_ [Штепа](//archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt) вже радив як _перевіз_, шчо, по-мојему, је непогано. Сльід також зазначити, шчо мову будујемо не дльа јакогось амеріканцьа, а дльа себе." CreationDate="2018-08-09T16:49:30.870" UserId="585" />
  <row Id="7373" PostId="4724" Score="3" Text="@follower Це само собою. Але менi здається трохи нелогiчним брати вже звичнi слова iноземного походження, що вже активно використовуються - i намагатися придумати своi &quot;локалiзацii&quot;. Хоча можу бути не правий, не виключаю" CreationDate="2018-08-10T08:30:11.240" UserId="125" />
  <row Id="7385" PostId="4724" Score="0" Text="Взагалі-то це је најдоречнішоју річчьу, оскільки згодом нерідко слова набувајуть слова набувајуть свого значенньа, котре ріжнитьсьа від першоџерела. По-друге, льуди менье розуміјуть цьі слова, наприклад _транспорт_ та _бренд_ розуміјемо, бо вони на часі, але згодом вже можуть стати не на часі, јак багато вже записаних слів." CreationDate="2018-08-10T16:43:51.197" UserId="585" />
  <row Id="7396" PostId="4724" Score="1" Text="@follower Я вас трохи не зрозумiв. Який сенс мати &quot;жарпес&quot;, якщо &quot;хот-дог&quot; не на часi (iх вже не продають)?" CreationDate="2018-08-10T19:42:02.690" UserId="125" />
  <row Id="7407" PostId="4724" Score="0" Text="@follower Тодi за яких обставин слово &quot;хот-дог&quot; може стати не на часi?" CreationDate="2018-08-11T09:38:22.333" UserId="125" />
  <row Id="7379" PostId="4726" Score="0" Text="Я наголос який?" CreationDate="2018-08-10T12:55:21.963" UserId="4" />
  <row Id="7383" PostId="4726" Score="0" Text="@Sasha Наголос все ж таки впливає на розумінньа, а не _јак попало_ буваје, еге? Коли Бојківшчина, то раџу також дивити сусьідньі мови." CreationDate="2018-08-10T15:32:53.217" UserId="585" />
  <row Id="7386" PostId="4726" Score="0" Text="@Sasha, наголос падає на перший склад: нІмами" CreationDate="2018-08-10T17:05:05.540" UserId="1481" />
  <row Id="7389" PostId="4726" Score="1" Text="Стрів [_нім_](http://slovopedia.org.ua/103/53405/1077585.html) јак _поки_, шчо дльа Буковини. Тому і тут діже невпевнениј." CreationDate="2018-08-10T18:03:40.773" UserId="585" />
  <row Id="7390" PostId="4726" Score="0" Text="[Онишкевич](http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/ua/elib.exe?&amp;I21DBN=UKRLIB&amp;P21DBN=UKRLIB&amp;S21STN=1&amp;S21REF=10&amp;S21FMT=fullwebr&amp;C21COM=S&amp;S21CNR=20&amp;S21P01=0&amp;S21P02=0&amp;S21P03=I=&amp;S21STR=-404155) теж не дуже допомагаје." CreationDate="2018-08-10T18:23:28.137" UserId="585" />
  <row Id="7391" PostId="4726" Score="0" Text="@follower, ЕСУМ каже, що _нім_ — це з польської і є в білоруській." CreationDate="2018-08-10T19:00:23.160" UserId="4" />
  <row Id="7417" PostId="4726" Score="2" Text="Можливо запозичення з германських мов? https://en.m.wiktionary.org/wiki/nim" CreationDate="2018-08-12T21:15:26.777" UserId="92" />
  <row Id="7439" PostId="4726" Score="0" Text="Цілком може бути!" CreationDate="2018-08-15T18:29:20.300" UserId="1481" />
  <row Id="7493" PostId="4726" Score="0" Text="Або ж з волапюка" CreationDate="2018-08-21T20:57:30.483" UserId="92" />
  <row Id="7371" PostId="4727" Score="1" Text="Тобто якщо я правильно зрозумів (перепрошую, я профан у вишивці): меланж робиться спеціальними меланжевими нитками (сама нитка вже містить у собі перехід кольорів), а бленд — це коли сам вишивальник змішує різні нитки (різних кольорів). Чи я не так зрозумів?" CreationDate="2018-08-10T08:01:44.810" UserId="4" />
  <row Id="7372" PostId="4727" Score="1" Text="P. S.: Було б добре зацитувати відповідні фрагменти сайтів, на які Ви посилаєтеся (бо сторінка на сторонньому сайті може перестати відкриватися (наприклад, зміна адреси) й буде тоді незрозуміло, на що саме Ви спиралися в певних твержденнях)." CreationDate="2018-08-10T08:04:21.873" UserId="4" />
  <row Id="7422" PostId="4727" Score="1" Text="@Sasha, все правильно зрозуміли ( щодо двох значень)" CreationDate="2018-08-13T12:06:57.340" UserId="1502" />
  <row Id="7369" PostId="4731" Score="2" Text="А мені цікаво — що означає «не кошеня»?" CreationDate="2018-08-10T06:53:54.797" UserId="4" />
  <row Id="7374" PostId="4731" Score="0" Text="@Sasha, можливо помилка була при оцифровуванні словника, що продублювалася усіма. Може там має бути &quot;Це&quot;." CreationDate="2018-08-10T09:17:41.883" UserId="1422" />
  <row Id="7376" PostId="4731" Score="0" Text="@muffin, так і є, [на R2U](//r2u.org.ua/s?w=чев'ядіти&amp;dicts=12) цієї помилки нема, мабуть, варто виправити й у цитаті." CreationDate="2018-08-10T09:27:59.603" UserId="4" />
  <row Id="7377" PostId="4731" Score="1" Text="Просто для себе — наразі бачу цей словник у 5 місцях:&#xA;[hrinchenko.com](http://hrinchenko.com/),&#xA;[KUBG](http://wiki.kubg.edu.ua/«Словарь_української_мови»),&#xA;[R2U](https://r2u.org.ua/s?dicts=12&amp;highlight=on),&#xA;[ukrlit.org](http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy),&#xA;[ULIF](http://services.ulif.org.ua/grinch)." CreationDate="2018-08-10T09:48:43.517" UserId="4" />
  <row Id="7428" PostId="4731" Score="0" Text="@Sasha а на меті ви не додавали посилання всі через циферки 1, 2, 3, 4, 5?" CreationDate="2018-08-14T08:04:53.847" UserId="240" />
  <row Id="7429" PostId="4731" Score="1" Text="@P.Vovk, ні, там лише 2-3 джерела. Треба буде додати. Це я, як пам'ятку для себе, й написав." CreationDate="2018-08-14T09:57:54.293" UserId="4" />
  <row Id="7370" PostId="4732" Score="4" Text="Додам, що свинний ще й відсутнє в багатьох словниках, наприклад: [«Словник української мови» в 11 томах](http://sum.in.ua/), [«Словники України on-line» від УМІФ](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/)." CreationDate="2018-08-10T07:03:13.453" UserId="4" />
  <row Id="7535" PostId="4732" Score="1" Text="Думаю не варто послуговуватися логікою: ''Аби не так, як в москалів''. Є правила словотворення + рекомендації використовувати найкоротші варіанти слова. &quot;Свин&quot; - корінь, &quot;н&quot; - суфікс, &quot;ий&quot; - закінчення. Що саме з вище переліченого є калькою? Ми ж не говоримо &quot;рибнячий жир&quot; або &quot;твариняча шкура&quot;. Максимум тут можна говорити про мовну традицію, але варто уникати тверджень &quot;неправильно&quot;." CreationDate="2018-08-29T14:46:41.983" UserId="1024" />
  <row Id="10919" PostId="4732" Score="0" Text="Muffin, То по вашому правильно писати куринне, телинне, козинне м'ясо? І не шкура, а шкіра і також правильно писати свиняча шкіра." CreationDate="2020-11-24T07:23:16.027" UserId="2972" />
  <row Id="10920" PostId="4732" Score="1" Text="@Олександр, мені здається, Ви неуважно прочитали, [muffin (навпаки) стверджує, що правильно _свинячий_, а не _свинний_](/a/4732). Можливо, Ви мали на увазі [коментар](/q/4729#comment7535_4732) Юрія Гладьо?" CreationDate="2020-11-24T11:07:29.057" UserId="4" />
  <row Id="10921" PostId="4732" Score="0" Text="@Олександр, до речі, є слово [шкіра](http://sum.in.ua/s/shkira) і є слово [шкура](http://sum.in.ua/s/shkura) — у деяких контекстах вони обидва застосовні." CreationDate="2020-11-24T18:49:49.597" UserId="4" />
  <row Id="7380" PostId="4736" Score="1" Text="_Стать_ is a physical gender, not grammatic gender. For grammatic gender we say _рід_." CreationDate="2018-08-10T13:57:13.930" UserId="4" />
  <row Id="7381" PostId="4736" Score="1" Text="_Вирок_ is &quot;sentence&quot; in meaning &quot;decision of a court&quot;. For &quot;sentence&quot; in meaning &quot;part of text ending with a full stop (period)&quot; we say _речення_." CreationDate="2018-08-10T14:00:23.097" UserId="4" />
  <row Id="7382" PostId="4736" Score="1" Text="Дякую Sasha for clarifying, these are now corrected." CreationDate="2018-08-10T14:04:19.470" UserId="1642" />
  <row Id="7387" PostId="4738" Score="0" Text="доволі цікаво, дякую!" CreationDate="2018-08-10T17:06:12.917" UserId="1481" />
  <row Id="7388" PostId="4738" Score="0" Text="@OksankaS., але навряд чи є правдою (бо я коли писав, думав, що наголос на другому складі — _німа́ми_, та й загалом імовірніше не вгадав, ніж угадав)." CreationDate="2018-08-10T17:12:45.200" UserId="4" />
  <row Id="7395" PostId="4738" Score="0" Text="але це вже хоч щось! Тому будь-яка думка, навіть помилкова, завжди наближує до правильної відповіді!)" CreationDate="2018-08-10T19:36:22.977" UserId="1481" />
  <row Id="7440" PostId="4738" Score="0" Text="Дарма прийняли. По-моєму, це все-таки неправильна гіпотеза. Це, звісно, Ваше право, але по-моєму, краще б воно залишалося неприйнятим (сподіваюся, більше уваги привертиме й, може, хтось іншу гіпотезу висловить)." CreationDate="2018-08-15T18:37:03.443" UserId="4" />
  <row Id="7447" PostId="4738" Score="0" Text="Але це єдина відповідь наразі і, як на мене, теж має право на життя." CreationDate="2018-08-17T06:54:42.347" UserId="1481" />
  <row Id="7392" PostId="4739" Score="0" Text="Sorry, -1: For me, it seems an especially troubling pattern to use a non-standard grammar while answering questions from the non-native speaker perspective." CreationDate="2018-08-10T19:04:56.660" UserId="8" />
  <row Id="7393" PostId="4739" Score="0" Text="@bytebuster 1) It is the _big_ notice, not answer; also I noticed about nativers 2) I did not ask for to use the pattern, I just showed; 3) to be honest, nothing trobule: a) _й/ь_ + vovel is pattern which already _standart_; b) _ьи/і_ are _i_, and _йи/і_ are _ї_." CreationDate="2018-08-10T19:14:31.987" UserId="585" />
  <row Id="7397" PostId="4739" Score="0" Text="@follower, I think the things you express are very important. But the way you express them makes them hard to understand not only for foreigner, but even for native speaker. If I were you, I'd better use in this specific case the standard orthography with some additional special notation (like _синь…_ + _…а_ = _синя_) or even IPA, rather then an alternate orthography." CreationDate="2018-08-10T19:42:14.130" UserId="4" />
  <row Id="7398" PostId="4739" Score="0" Text="@Sasha It took many spaces for table (even for desktop). I just want that _endings_ was easy compared. Also I put sourses which already has this." CreationDate="2018-08-10T19:44:37.667" UserId="585" />
  <row Id="7400" PostId="4739" Score="0" Text="@follower, sorry, but IMHO you've failed to reach your goal. For me it looks hard to compare, because it's not easy even to understand at all. Sometimes it's better to take more space, but to make things quickly-understandable — than to make them laconic, but requiring a lot of effort to understand. Anyway, I'll give you an upvote, but please add some explicit note about pseudodrahomaniwka (like: &quot;this spelling is non-standard(!), but I hope it'll let you to better get the idea, because it's more phonetic&quot;). Also I'm not sure it'll help a lot, because noun flexing isn't generalizable anyway." CreationDate="2018-08-10T20:08:11.793" UserId="4" />
  <row Id="7406" PostId="4739" Score="0" Text="@follower, I still don't see any explicit notice that it's not a standard Ukrainian spelling." CreationDate="2018-08-10T21:04:47.183" UserId="4" />
  <row Id="7411" PostId="4741" Score="2" Text="Proactive warning to answerers: this question is actually not about synonyms as *удома* and *вдома* can be perceived as the same word. This question is about [**phone alternation**](https://en.wikipedia.org/wiki/Alternation_(linguistics)) ([**чергування звуків**](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA%D1%96%D0%B2)) instead." CreationDate="2018-08-11T18:59:40.970" UserId="8" />
  <row Id="7409" PostId="4743" Score="2" Text="_which are more recommendations than rules_ — for orthography (so, for ЗНО, tests, and etc) is rule, not recommendation. Early it was only recommendation, yeah." CreationDate="2018-08-11T18:25:57.970" UserId="585" />
  <row Id="7550" PostId="4743" Score="1" Text="I've added &quot;as per my opinion&quot; near every statement about &quot;more recommendation that rules&quot;." CreationDate="2018-08-30T08:21:32.290" UserId="4" />
  <row Id="7425" PostId="4745" Score="2" Text="Наскільки я можу судити, майже жоден словник (окрім ВТССУМ) не визнає слова «дільничий» (без -н-); а Борис Рогоза навіть явно зауважує: «дільнич**н**ний (а не дільничий)». Але де-факто «дільничий» (без -н-) доволі широко вживається. Цікаво, чому так могло скластися. (Це не стосовно Вашої відповіді, це просто роздуми вголос.)" CreationDate="2018-08-13T13:55:56.307" UserId="4" />
  <row Id="7426" PostId="4745" Score="1" Text="Погоджуюся, що питання про вживання слова &quot;дільничий&quot; є цікавим, однак, на жаль, не зміг знайти інформації, яка могла б пояснити чого воно є поширеним (адже виходить, що єдиним правильним варіантом є &quot;дільничний&quot;). Гугл також при вводі слова &quot;дільничий&quot; пропонує варіант &quot;дільничний&quot;. Можливо, якщо вдасться знайти більше інформації, я доповню цю відповідь нею." CreationDate="2018-08-13T14:02:51.180" UserId="1505" />
  <row Id="7441" PostId="4746" Score="0" Text="You probably wanted to ask: &quot;What [words] does the word 'спасибі' come from?&quot; (i.e. about **ancestors** of the word 'спасибі'). But instead you've asked: &quot;What [words] come from the word 'спасибі'?&quot; (i.e. about **descentants** of the word 'спасибі'). I.e. you should write: &quot;Від чого походить слово 'спасибі' (для вираження подяки)?&quot;." CreationDate="2018-08-15T20:02:53.890" UserId="4" />
  <row Id="7442" PostId="4746" Score="1" Text="Да, now corrected." CreationDate="2018-08-15T20:13:20.770" UserId="1642" />
  <row Id="7443" PostId="4746" Score="1" Text="BTW, it's considered more correct/literary to say _так_ (not _да_) for &quot;yes&quot; (_да_ in meaning &quot;yes&quot; is actually considered Russian). Still de-facto _да_ is also periodically used in colloquial speech (so, you will be understood anyway)." CreationDate="2018-08-15T20:20:39.020" UserId="4" />
  <row Id="7444" PostId="4746" Score="1" Text="Так, now I understand." CreationDate="2018-08-15T20:48:46.627" UserId="1642" />
  <row Id="7448" PostId="4748" Score="0" Text="Possible duplicate of: https://ukrainian.stackexchange.com/q/2825/240" CreationDate="2018-08-17T07:34:23.590" UserId="240" />
  <row Id="7449" PostId="4748" Score="0" Text="Not exactly. This question is about telling current time on the clock, not about past or future time." CreationDate="2018-08-17T07:43:56.193" UserId="352" />
  <row Id="7450" PostId="4748" Score="0" Text="Might be helpful: https://ukrainian.stackexchange.com/q/2829/240 (just in case: I'm not urging you to delete the question or anything like that, just trying to help those who will answer it and you to understand everything better. I mean, no need to research it twice if some part of the information is already properly researched)." CreationDate="2018-08-17T07:59:40.177" UserId="240" />
  <row Id="7452" PostId="4748" Score="0" Text="[Тут](ftp://ftp.nas.gov.ua/akademperiodyka/Downloads/Visnyk_NANU/downloads/2007/1/a6.pdf) на с. 45 М. Вакуленко наголошує на нелогічності вживання порядкових числівників для годин (тобто, на його думку, правильніше «дві години», ніж «друга година»). Втім не можу не зазначити, що його погляд вибивається із безлічі джерел, що постулюють класичне «друга година». Також зазначу, що класичні способи розраховані на приблизний час (раніше не було точних годинників); якщо на годиннику 1 хвилина і це важливо, то більшість скаже просто «тринадцять нуль один» чи «один нуль один»; НМД." CreationDate="2018-08-17T08:14:32.570" UserId="4" />
  <row Id="7453" PostId="4748" Score="0" Text="@Sasha «нуль одна», мабуть, бо ж хвилина" CreationDate="2018-08-17T09:02:50.563" UserId="9" />
  <row Id="7454" PostId="4748" Score="1" Text="@Yola, довго думав над цим, ще коли писав коментар. Я припускаю, що можливі обидва варіанти — залежно від того, наскільки мовець зосереджений на буквальному прочитанні цифр. Якщо не дуже зациклений, то може бути й «тринадцят**а** [година] нуль одна [хвилина]» — але я хотів показати «найзосередженіший» варіант." CreationDate="2018-08-17T10:08:22.397" UserId="4" />
  <row Id="7468" PostId="4755" Score="1" Text="Наводити словник лемків јак доказ нормативности — дешчо не дуже доречно, а загалом все так." CreationDate="2018-08-20T07:17:50.620" UserId="585" />
  <row Id="7469" PostId="4755" Score="0" Text="Хоч _какаовий_ мені трішки ріже слух і нечастно вживається, але так — воно є в словниках (причому без усіляких позначок про обмеженість уживання)." CreationDate="2018-08-20T07:56:34.357" UserId="4" />
  <row Id="7464" PostId="4758" Score="0" Text="@P.Vovk thanks, I would appreciate if someone edited it. This is not a big mistake, however: https://english.stackexchange.com/q/23541/ and https://en.wikipedia.org/wiki/Inanimate_whose" CreationDate="2018-08-19T14:09:00.467" UserId="8" />
  <row Id="7465" PostId="4758" Score="0" Text="tnx, I didn't know about that." CreationDate="2018-08-19T14:30:18.810" UserId="240" />
  <row Id="7463" PostId="4759" Score="4" Text="Чи можете навести якісь приклади кросвордів, де є слово з апострофом? І що означає Х.З.У.?" CreationDate="2018-08-19T10:59:17.397" UserId="352" />
  <row Id="7471" PostId="4759" Score="1" Text="Х.З.У. - хочу звернути увагу." CreationDate="2018-08-20T11:18:15.220" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="7472" PostId="4759" Score="0" Text="Вибачте, приклад навести не можу." CreationDate="2018-08-20T11:19:08.163" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="7473" PostId="4759" Score="0" Text="На початку повідомлення написав: &quot;Не знаю щодо вживання у кросвордах.&quot;." CreationDate="2018-08-20T11:19:29.043" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10763" PostId="4761" Score="1" Text="[Приклад](http://izbornyk.org.ua/rizne/norm29.htm) проблеми  (переважно на межі словотвору): з’ява (зйава), але зява (зьава в риби)" CreationDate="2020-09-29T02:00:04.203" UserId="585" />
  <row Id="10764" PostId="4761" Score="1" Text="@stegetsj, так, згоден. Але ж кросворд і не мусить вимагати повної однозначності, це річ для розваги, він може бути поблажливим («хоч якось вписав — і добре»)." CreationDate="2020-09-29T05:38:53.003" UserId="4" />
  <row Id="7476" PostId="4764" Score="0" Text="А щодо «00:01»?" CreationDate="2018-08-20T15:53:56.173" UserId="4" />
  <row Id="7478" PostId="4764" Score="1" Text="Питання це цікаве, і точної відповіді я не знайшов, але згідно до Вікіпедії, 00:00 - це дванадцята година, отож виходить, що можемо сказати дванадцята година одна хвилина." CreationDate="2018-08-20T16:23:24.837" UserId="1505" />
  <row Id="7479" PostId="4764" Score="2" Text="@Sasha [Хвилина по [о\]північ[і\]](//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;safe=off&amp;q=хвилина+по+півночі)." CreationDate="2018-08-20T16:59:07.840" UserId="585" />
  <row Id="7480" PostId="4764" Score="0" Text="@follower, це, мабуть, автору запитання якось сказати треба. Якщо Анатолій не схоче розширювати відповідь, може, створите окрему?" CreationDate="2018-08-20T17:20:00.840" UserId="4" />
  <row Id="7481" PostId="4764" Score="0" Text="@Анатолій, а якщо 24-годинний формат часу, то як сказати `00:01`? Бо `дванадцята година одна хвилина` може трактуватися як `12:01` дня." CreationDate="2018-08-20T17:51:43.833" UserId="352" />
  <row Id="7482" PostId="4764" Score="0" Text="@Sasha, `хвилина по` - це більше розмовний стиль. А якщо дотримуватися суто технічного? Тобто зі словами `годин`, `хвилин`." CreationDate="2018-08-20T17:53:35.503" UserId="352" />
  <row Id="7483" PostId="4764" Score="0" Text="@user2513149, я думаю, «дванадцята година [ночі] одна хвилина»." CreationDate="2018-08-20T18:08:47.987" UserId="4" />
  <row Id="7485" PostId="4764" Score="0" Text="@follower, це той самий М. Вакуленко, про якого я згадував [тут](//ukrainian.stackexchange.com/q/4748#comment7452_4748). Його позиція однозначно варта уваги, але не впевнений, що це «мейнстрим»." CreationDate="2018-08-20T18:24:42.777" UserId="4" />
  <row Id="7551" PostId="4764" Score="0" Text="Якщо не подобається слово &quot;по&quot; - можна вживати &quot;після&quot; натомість. Одна хвилина після дванадцятої або опівночі (якщо ви не хочете, щоб путали із денним часом доби.)." CreationDate="2018-08-30T10:54:07.927" UserId="1024" />
  <row Id="7540" PostId="4765" Score="0" Text="Хм.... подивився - дійсно мало значення і негр також, прийшло через Турецьку мову коли османи в арабів рабів купували (в основному чорних, але не тільки...)" CreationDate="2018-08-29T17:26:23.337" UserId="1024" />
  <row Id="7475" PostId="4766" Score="0" Text="Додам, що в квадратні дужки «Етимологічний словник української мови» бере, здається, діалектні слова." CreationDate="2018-08-20T15:47:06.910" UserId="4" />
  <row Id="7477" PostId="4766" Score="2" Text="Однак _гроба́к_, як я розумію — це просто фонетичний варіант слів _роба́к/хроба́к_, тобто [майже синонім](//ukrainian.stackexchange.com/q/290) до _черв'я́к_. У той час, як _опа́риш_ — це личинка конкретного виду мухи (специфічніше значення)." CreationDate="2018-08-20T15:58:36.733" UserId="4" />
  <row Id="7489" PostId="4769" Score="0" Text="Не зовсім зрозумів, чому Ви вважаєте слово «мислення» синонімом до них (хіба що дуже частковим, на мою думку)." CreationDate="2018-08-21T12:09:34.457" UserId="4" />
  <row Id="7490" PostId="4769" Score="0" Text="В СУМі є інформація, що розум - це те саме, що мислення" CreationDate="2018-08-21T12:26:42.097" UserId="1505" />
  <row Id="7491" PostId="4769" Score="0" Text="Так, але лише в одному зі значень. Причому це навіть не друге значення повністю, а радше «2а» (а ще є 2б, 2в тощо). Як на мене, це дуже частковий синонім (не повний)." CreationDate="2018-08-21T12:29:49.860" UserId="4" />
  <row Id="8416" PostId="4779" Score="0" Text="Слід взяти до уваги, що це не просто іноземне слово, і не тільки економічний термін, а і юридичний, до того ж міжнародний, що використовується у всьому світі, у міжнародних організаціях, і в більшості країн, в т.ч. в Україні. Термін офшор вже закріплений в нашому [законодавстві](https://zakon.rada.gov.ua/laws/find/a?text=%EE%F4%F8%EE%F0&amp;textl=1&amp;bool=and). Поза економічним/юридичним контекстом термін майже не вживається. Тому шукати чи  придумувати відповідники на кшталт 'забережжя' все ж не варто - жоден перекладач з укр на іноземну, не носій української, навряд чи зможе перекласти правильно." CreationDate="2019-02-01T18:43:49.893" UserId="435" />
  <row Id="7497" PostId="4787" Score="3" Text="Додам, що [«Словники України on-line» від УМІФ](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) містять слово «скотч» у значенні «клейка стрічка». Містить його й [ВТССУМ](//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/скотч). Містить його й література на [Google Книгах](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=скотч&amp;lr=lang_uk) (художня й інших видів)." CreationDate="2018-08-22T21:19:09.587" UserId="4" />
  <row Id="7500" PostId="4788" Score="0" Text="Судячи з контексту - &quot;він&quot; збирав ганчір'я для подальшого продажу на фабрику, що виробляє папір (промисел, розповсюджений на початку 20 століття). На Вікіпедії немає української статті, ось англійська - https://en.wikipedia.org/wiki/Rag-and-bone_man" CreationDate="2018-08-23T15:08:02.503" UserId="69" />
  <row Id="7501" PostId="4790" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2018-08-24T01:30:01.093" UserId="8" />
  <row Id="7504" PostId="4790" Score="0" Text="Я б погодився. Але практика переходу назв брендів поширена не лише в українській мові (_джакузі_, _пінг-понг_, _тефлон_, _унітаз_, _фризбі_), а й у світі (_hoover_, _Jacuzzi_ тощо) — й у ній немає нічого поганого. Питання лиш у тому, чи достатньо вже це слово поширилося в ролі загальної назви, чи це все ще нечасте й суто розмовне явище." CreationDate="2018-08-26T10:20:15.347" UserId="4" />
  <row Id="7505" PostId="4790" Score="1" Text="Напевно останнє речення повинно бути без &quot;не&quot;: &quot;Навіть, якщо мова йде ПРО клейку стрічку бренду Scotch&quot; - тобто, &quot;навіть коли це товар з брендом &quot;Скотч&quot;, я б все одно вживав вираз &quot;клейка стрічка&quot;." CreationDate="2018-08-26T10:41:56.337" UserId="69" />
  <row Id="7515" PostId="4790" Score="0" Text="Oksanka S. дала вичерпну відповідь з посиланнями на всі можливі словники, тому @bytebuster, я щиро не розумію, яких джерел у цій відповіді вам бракує? Копіпасти, чи посиланнь на сайти 3M, Procter&amp;gamble та Xerox?" CreationDate="2018-08-27T15:40:08.093" UserId="1195" />
  <row Id="7518" PostId="4790" Score="0" Text="Особисто я вважаю Вашу відповідь не зовсім повною, бо не розумію, чому Ви порівнюєте «скотч» із «памперс», суто розмовним, а не, приміром, із «унітаз» чи «фризбі», що вважаються нейтральними (та й у некоректності «ксерокса» я не впевнений — деякі словники вже наводять його без позначок «розм.», «сленг», «рідко» абощо). Але «мінуси» ставив не я. Якщо Ви вважаєте, що для Вашої відповіді цілком досить джерел з ін. відповіді (мовляв, просто Ви по-іншому їх інтерпретуєте), то, можливо, можна зазначити, на які саме дж. з ін. відповіді Ви спираєтеся й у якому плані (щоб не докучали «де джерела?»)." CreationDate="2018-08-27T22:33:38.683" UserId="4" />
  <row Id="7503" PostId="4794" Score="1" Text="I don’t remember when it can be, І guess it is only for particle like _в_ (in), _й_ (and), [_б_](/a/150/585) (_kinda_ would), _з_ (with), _ж_ (_kinda_ but-but). But are they really sillables? I doubt, but I do not have source." CreationDate="2018-08-25T22:11:57.623" UserId="585" />
  <row Id="7510" PostId="4795" Score="0" Text="I would've also accepted a set of verbalized rules since I do have an interest in linguistics, but thank you for your thorough answer! I'll have to do a bit more research into hyphenation before I come back (my app is commercial so the ВЕСУМ wouldn't be ideal)" CreationDate="2018-08-26T14:39:16.187" UserId="259" />
  <row Id="7511" PostId="4795" Score="0" Text="Do you know where I might be able to find a machine-readable stress/pronunciation dictionary for Ukrainian? Kinda like the CMU dictionary for English. (Should this be a separate question or is it off-topic?)" CreationDate="2018-08-26T18:51:12.830" UserId="259" />
  <row Id="7512" PostId="4795" Score="2" Text="@FracturedRetina, stress patterns is a quite different problem (than syllabification), so I think it could be a separate question. I'd also like to know if such tools exist." CreationDate="2018-08-26T18:58:07.443" UserId="8" />
  <row Id="7506" PostId="4796" Score="0" Text="У СУМ-11 наголос, наскільки я бачу, _занести́_, а не _зане́сти_ [[1](http://sum.in.ua/pages/03/sum_03_225_2.gif), [2](http://sum.in.ua/pages/03/sum_03_228_1.gif)] (а те, що Ви бачите [тут](http://sum.in.ua/s/zanesty) — це, здається, просто помилка розпізнавання; на сайті sum.in.ua й в інших онлайн-версіях, на жаль, багато таких описок, тож у випадку сумнівів завжди варто перевіряти [нерозпізнану версію](http://sum.in.ua/p/3/229/2)). І в СУМ-20 теж _[занести́](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=30989&amp;page=1010)_." CreationDate="2018-08-26T13:38:29.033" UserId="4" />
  <row Id="7507" PostId="4796" Score="0" Text="я зрозуміла. Добре, а як тоді бути з орфографічним, де є подвійне наголошування? Це одрук?" CreationDate="2018-08-26T13:59:11.503" UserId="1481" />
  <row Id="7508" PostId="4796" Score="0" Text="Ну, те, що я написав, не скасовує питання. Просто трішки звужує — деякі словники дають «занести́», а деякі дають подвійний. Просто вточнив." CreationDate="2018-08-26T14:02:07.843" UserId="4" />
  <row Id="7509" PostId="4797" Score="0" Text="Якось не віриться, що _зане́сло_ — східноукраїнський, а _занесло́_ — галицький (здається, навпаки, хоча я бачу, що в джерелі написано так; можливо, в джерелі помилка, хоча, мабуть, це радше мені неправильно здається)." CreationDate="2018-08-26T14:25:25.993" UserId="4" />
  <row Id="7513" PostId="4801" Score="2" Text="Але ж питання, здається, не про «**по**чувати себе» проти «почуватися», а про «**від**чувати себе» проти «почуватися»." CreationDate="2018-08-27T14:09:10.263" UserId="4" />
  <row Id="7514" PostId="4801" Score="0" Text="Просто, згідно до знайденої мною інформації (http://almaschool.com.ua/uk/articles/vdchu-ati-vs-po), ми взагалі не можемо сказати &quot;відчувати себе&quot; (саме &quot;відчувати&quot;), бо: &quot;Дієслово «відчувати» використовується, коли мова йде про сприймання явищ навколишнього світу: зорові, смакові, нюхові, тактильні відчуття. Людина може відчувати смак, біль, тепло або холод&quot;. А от &quot;почувати себе&quot; ми якраз можемо вжити: &quot;Дієслово «почувати» використовується, коли мова йде про психологічні стани людини, її емоції. Сюди відносяться почуття обов’язку, почуття гідності, любові або жаху&quot;." CreationDate="2018-08-27T15:15:32.480" UserId="1505" />
  <row Id="7516" PostId="4801" Score="0" Text="Я думаю, найчастіший спосіб уживання — це: «я почуваюся (фізично як?) добре/погано», але «відчуй себе (умовно ким?) телезіркою». Але СУМ-11 і СУМ-20 це не підтверджують, вони вважають, що «відчувати себе» можна використовувати як при «ким/чим?», так і як синонім до «почуватися». Мабуть, вплинув той факт, що «почуватися» рідко вживається в доконаній формі, а вживати в доконаній формі щось треба, тому «почуватися» й «відчувати себе» зрештою почали змішуватися." CreationDate="2018-08-27T15:41:19.530" UserId="4" />
  <row Id="7517" PostId="4801" Score="0" Text="А щодо джерела http://almaschool.com.ua/uk/articles/vdchu-ati-vs-po — мабуть, варто додати це у відповідь, бо зараз виходить, що відповідь зовсім не торкається теми «відчувати себе» (хоч я з цим джерелом неповністю згоден — але це теж думка)." CreationDate="2018-08-27T15:43:58.457" UserId="4" />
  <row Id="7717" PostId="4801" Score="1" Text="Приєднуюсь до Саші. Станом на зараз цей пост - не відповідь на питання. Ставлю мінус до наступної редактури." CreationDate="2018-09-26T12:20:27.667" UserId="240" />
  <row Id="7531" PostId="4802" Score="0" Text="А чому *-чепіння*?" CreationDate="2018-08-29T05:52:55.837" UserId="9" />
  <row Id="7555" PostId="4802" Score="0" Text="А Вам варіант &quot;знечепінь&quot; здається кращим?" CreationDate="2018-08-30T17:19:09.360" UserId="1505" />
  <row Id="7556" PostId="4802" Score="0" Text="А, я зрозумів! Це від *чіплятись*, якось одразу було не зрозуміло." CreationDate="2018-08-30T18:57:31.603" UserId="9" />
  <row Id="9873" PostId="4802" Score="0" Text="Думаю, що Словотвір - це цікавий проєкт, але йому не вистачає системи контролю щодо правильності описів та системи контролю щодо компетентності термінів. Як це впровадити - не знаю, але дуже потрібно." CreationDate="2019-12-22T21:24:08.857" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="7522" PostId="4803" Score="2" Text="Можливо можна перекласти як [ходак](http://sum.in.ua/s/khodak), але без контексту важко щось сказати." CreationDate="2018-08-28T11:21:29.967" UserId="9" />
  <row Id="7525" PostId="4803" Score="1" Text="Aragorn was a Ranger of the North, first introduced with the name Strider at Bree, as the Hobbits continued to call him throughout The Lord of the Rings. Арагорн з володаря кілець підходить найкраще по контексту. Тому я так поставив запитання." CreationDate="2018-08-28T13:39:06.917" UserId="243" />
  <row Id="7533" PostId="4803" Score="1" Text="У перекладі &quot;Володаря перснів&quot; Олени Фешовець, що був надрукований видавництвом &quot;Астролябія&quot;, псевдонім Арагорна перекладений як &quot;Бурлака&quot;." CreationDate="2018-08-29T12:05:39.753" UserId="69" />
  <row Id="7520" PostId="4804" Score="0" Text="Дуже дякую за надану відповідь. І я згоден, що ці слова є доречними перекладами слів _strider/бродяга/странник_ (принаймні в певних контекстах). Але річ у тім, що у відповідях на цьому сайті прийнято посилатися на джерела, щоби читач завжди мав змогу перевірити хід думок автора відповіді. У Вашому випадку це можуть бути, наприклад, якісь англійсько-українські словники (для _strider_ чи _stride_), російсько-українські словники (для _бродяга_, _странник_, _бродить_ тощо), словники синонімів, вже перекладена література з цими словами або якісь комбінації з вищезазначеного." CreationDate="2018-08-28T11:09:21.013" UserId="4" />
  <row Id="7521" PostId="4804" Score="0" Text="…Чи принаймні хоч якісь матеріали, що хоч якось обґрунтовують/підкріплюють хід Ваших думок." CreationDate="2018-08-28T11:11:01.267" UserId="4" />
  <row Id="7523" PostId="4804" Score="1" Text="Дякую. Річ у тім, що це назва роману, який складається з чотирьох частин, кожна з яких має назву на зразок першої &quot;Наівний пілігрим&quot;. Тобто скрізь обігрується варіпнти якраз &quot;мандрівника&quot;. Тому відтінок дуже важливий." CreationDate="2018-08-28T13:31:44.130" UserId="243" />
  <row Id="7524" PostId="4805" Score="0" Text="Дякую за детальну відповідь. Є один момент. &quot;Бродяга&quot; - назва книги російською, а &quot;Наивный пилигрим&quot; - назва першої частини. Друга, наприклад, &quot;Измученый путник&quot;. Тому відтінки важливі, а пілігрім вже зайнято в назві частини. До речі, &quot;Змучений мандрівник&quot; підійде для перекладу назви другої частини." CreationDate="2018-08-28T13:35:22.637" UserId="243" />
  <row Id="7529" PostId="4807" Score="0" Text="Цією відповіддю ви примусили мене замислитись, що мій головний герой все ж таки не зовсім Арагорн. Тому що мій персонаж в першій книзі багато блукає по волі обставин. Можливо - Еней? Але дякую за цей варіант. Щоправда він не милозвучний дещо." CreationDate="2018-08-28T16:22:00.457" UserId="243" />
  <row Id="7605" PostId="4810" Score="0" Text="не могли б ви таки пояснити, як саме ця інформація застосовується до цього питання, тобто, виходячи з того, які є види процесових прикметників, який з двох наведених у питання прикметників краще використати у словосполученні, яке викликає у запитувачки сумніви? Розумію, що хочеться, щоб всі думали самі, але не всі відвідувачі мають час на роздумування, тож було б добре мати відповідь у готовій формі, а не як заклик потім додуматись самостійно." CreationDate="2018-09-05T18:59:46.900" UserId="240" />
  <row Id="7608" PostId="4810" Score="1" Text="Про три види процесових прикметників — це дуже доречно. Але мені здається, в цьому випадку (зокрема в прикладах, наведених у запитанні, про _очікувальні обличчя_), _очікувальний_ — це все-таки більше «характерний для очікування», ніж «призначений для очікування». Хоча й «призначений для очікування» теж може бути — наприклад, _[очікувальний зал](//www.google.com/search?q=%22очікувальний+зал%22)_ (хоч формально його чомусь частіше називають _[залом очікування](//uk.wikipedia.org/wiki/Зала_очікування)_)." CreationDate="2018-09-06T12:34:46.883" UserId="4" />
  <row Id="7532" PostId="4811" Score="3" Text="*зведеннєва*?.." CreationDate="2018-08-29T09:46:39.363" UserId="9" />
  <row Id="8202" PostId="4811" Score="1" Text="Зауважте, що &quot;редукцію&quot; можна замінити не просто на &quot;зведення&quot;, а обов'язково на &quot;зведення до&quot;, отже не зручно буде використовувати звідна, зведеннєва, адже перехідність, на мій погляд, втрачається, при чому критично" CreationDate="2018-12-29T12:10:07.660" UserId="1455" />
  <row Id="9876" PostId="4811" Score="0" Text="А як щодо «звідна»?" CreationDate="2019-12-23T03:04:31.940" UserId="4" />
  <row Id="9881" PostId="4811" Score="0" Text="@Sasha *звідна* - це та яку можна *звести*" CreationDate="2019-12-23T10:49:47.893" UserId="9" />
  <row Id="9910" PostId="4811" Score="0" Text="Можете додати зміст використання слова у вашому випадку?" CreationDate="2019-12-24T12:37:32.163" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9928" PostId="4811" Score="0" Text="@Yola, а мовний — це той, який можна мовити? По-моєму, не обов'язково. По-моєму, тут ще може бути значенния «той, що стосується зводу», «той, що стосується мови». (Особливо, якщо поставити наголос _зві́дний_. Хоча словники рідко дозволяють _[зві́дний](//r2u.org.ua/s?w=звідний&amp;highlight=on)_, частіше [_звідни́й_ — навіть у значенні «стос. до зводу»](//services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=34871&amp;page=1109), але по-моєму такий неологізм буде кращим за _зведеннєвий_.)" CreationDate="2019-12-25T09:20:34.410" UserId="4" />
  <row Id="7537" PostId="4812" Score="1" Text="Як *дієпр. пас. мин. ч.* відповідає *стос. до*?" CreationDate="2018-08-29T17:05:25.837" UserId="9" />
  <row Id="7538" PostId="4812" Score="0" Text="@Yola стос. до *звести*, *зведення* дія за значенням *звести*." CreationDate="2018-08-29T17:14:47.323" UserId="1467" />
  <row Id="7543" PostId="4812" Score="2" Text="це стосування може бути різним наприклад *редукційний алгоритм* - це той, що виконує редукцію. А *зведений алгоритм* - це той алгоритм який звели." CreationDate="2018-08-29T18:33:24.243" UserId="9" />
  <row Id="7544" PostId="4812" Score="2" Text="@Yola в Вашому питанні немає контексту, в якому саме замінювати *редукційна*. Доводиться лише здогадуватися, що саме Ви запитуєте." CreationDate="2018-08-29T18:40:51.123" UserId="1467" />
  <row Id="7548" PostId="4812" Score="0" Text="Ну, просто *редукційна*:) Не *редукована* чи *зредукована*, а *редукційна*." CreationDate="2018-08-30T05:37:05.830" UserId="9" />
  <row Id="9877" PostId="4812" Score="1" Text="@Yola, загалом Mariia Matskevych права, що варто було б пояснити, що означає «редукційна» (у тому значенні, що Ви шукаєте)." CreationDate="2019-12-23T03:05:37.007" UserId="4" />
  <row Id="9901" PostId="4812" Score="0" Text="&quot;Ну, просто редукційна:) Не редукована чи зредукована, а редукційна&quot; - якщо почитати етимологічний словник, то основним коренeм є duc. Тобто можливо сказати редукована. Не вдається знайти що означає -tio в re-duc-tio, щоб розібратися." CreationDate="2019-12-24T09:46:56.177" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9922" PostId="4812" Score="0" Text="@Sasha я не шукаю якогось конкретного значення *редукційна*. Ну от ми можемо сказати *еволюційна біологія*, а це щось *редукційне*." CreationDate="2019-12-24T20:47:11.707" UserId="9" />
  <row Id="9924" PostId="4812" Score="0" Text="@Yola, якщо чесно, мені здається «перекласти слово в усіх можливих значеннях» або «знайти синоніми слова в усіх можливих значеннях» (а не в якомусь конкретному контексті) — це просто лютий «too broad» (дивно, що на Вас інші не накинулися — зазвичай, навпаки, я намагаються захистити автора потенційно корисного дописа від нападок у стилі «недостатньо хороший допис» — а тут навіть я уже впевнений, що це занадто широке питання). Навіть якщо Вам потрібно _в усіх значеннях_ — наведіть хоча б пару прикладів контесту (зокрема, завдяки їм має бути зрозуміло, чому…" CreationDate="2019-12-24T22:08:46.047" UserId="4" />
  <row Id="9925" PostId="4812" Score="0" Text="…інші запропоновані варіанти не підходять)." CreationDate="2019-12-24T22:09:04.313" UserId="4" />
  <row Id="7536" PostId="4814" Score="1" Text="Іспанське Cataluña та каталонське Catalunya вимовляється ближче до &quot;Каталунья&quot; ніж до &quot;Каталонія&quot;. Але фонетична близкість не означає літературну правильність з точки зору української мови." CreationDate="2018-08-29T16:04:46.437" UserId="69" />
  <row Id="7539" PostId="4815" Score="0" Text="Бажано крашче навести чому не [_локоть_](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=48323&amp;page=1524)." CreationDate="2018-08-29T17:25:41.050" UserId="585" />
  <row Id="7606" PostId="4815" Score="0" Text="@follower бо застаріле? Чи ви кажете, що треба вказати на застарілість?" CreationDate="2018-09-05T19:19:02.233" UserId="240" />
  <row Id="7607" PostId="4815" Score="1" Text="@P.Vovk Ну не знају, можливо? Бо тут таке враженньа, шчо _локоть_ взагалі не украјиньське. Навіть јакшчо застаріле, то це теж не може бути арґументом на невживаність јого в иншому слові, јак складова частина." CreationDate="2018-09-05T20:27:37.060" UserId="585" />
  <row Id="7542" PostId="4816" Score="3" Text="Наші критерії якості вимагають, щоб запитання про переклад містило: (1) пояснення **своїми словами** іншомовного слова; (2) **контекст**, в якому автор збирається використовувати перекладене слово; (3) продемонструвати власну спробу знайти відповідь і (4) пояснити, чим са́ме знайдені варіанти не підходять. Запитання, які не відповідають цим умовам, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2018-08-29T17:35:31.983" UserId="8" />
  <row Id="7545" PostId="4820" Score="1" Text="[«Словник української мови» в 20 томах](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=204890&amp;page=1292) і [«Словники України on-line» від УМІФ](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) підтримують Ваш висновок." CreationDate="2018-08-29T20:33:40.763" UserId="4" />
  <row Id="7546" PostId="4820" Score="0" Text="Дякую за доповнення!" CreationDate="2018-08-29T20:41:54.953" UserId="1481" />
  <row Id="7549" PostId="4825" Score="0" Text="Я не знайшов відповідь у цій цитаті." CreationDate="2018-08-30T07:45:03.203" UserId="9" />
  <row Id="7552" PostId="4825" Score="0" Text="кінець цитати, яка розпочинається так: &quot;розвиток значень проходив, очевидно, , так:...&quot;, яка підтверджує те, що ці слова мають спільне твірне &quot;розвага&quot;" CreationDate="2018-08-30T11:29:24.423" UserId="1502" />
  <row Id="7553" PostId="4825" Score="0" Text="Можливо ви могли б підсвітити, підкреслити це якось в самому рисунку в якомусь редакторі або набрати вручну після картинки?" CreationDate="2018-08-30T13:09:23.173" UserId="9" />
  <row Id="7547" PostId="4826" Score="0" Text="Ви можете подивитися [переклади російського слова _простофиля_ на словниках на R2U](//r2u.org.ua/s?w=простофиля&amp;scope=rus&amp;dicts=all&amp;highlight=on), а також синоніми різних українських слів в розділі «Синонімія» відповідних статей на [«Словниках України on-line»](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/)." CreationDate="2018-08-29T21:30:37.480" UserId="4" />
  <row Id="7558" PostId="4828" Score="0" Text="Слово «краще» є ознакою primarily opinion-based question. Якщо вас цікавить якийсь науково-обґрунтований критерій вибору якогось варіанту серед наведених, то цей критерій варто вказати." CreationDate="2018-08-31T12:41:38.873" UserId="8" />
  <row Id="7554" PostId="4836" Score="1" Text="Так, погоджуюся. Для цих варіантів не можна сказати, що правильніше, — це просто різне бачення різними перекладачами." CreationDate="2018-08-30T13:46:48.190" UserId="4" />
  <row Id="7557" PostId="4837" Score="1" Text="стаття Вікіпедії не переконала мене, що це одне і те ж ім'я. Могли б Ви надати ще якісь джерела підтведження Вашої відповіді." CreationDate="2018-08-31T09:57:23.807" UserId="1467" />
  <row Id="7675" PostId="4837" Score="0" Text="погоджуюсь, додаткові джерела не завадили б." CreationDate="2018-09-13T21:29:11.983" UserId="240" />
  <row Id="7676" PostId="4838" Score="0" Text="Поясніть, будь ласка, що саме вам незрозуміло? У словнику прямо написано, що &quot;зіпсутий&quot; і &quot;зопсутий&quot; - це розмовні слова, а &quot;зіпсований&quot; - не має особливостей вживання. Поки ставлю мінус." CreationDate="2018-09-13T21:34:35.397" UserId="240" />
  <row Id="7562" PostId="4842" Score="0" Text="[Тут](http://coollingua.blogspot.com/2010/10/blog-post_10.html) (хоч сайт не дуже авторитетний) наводять іншомовні аналоги, через що складається враження, що це міжнародний вираз. Там же наводять версію, що це «пора, коли під осіннім сонцем ще можуть погрітися старі жінки». А в наведеній Вами статті Вікіпедії також висловлюють альтернативну версію, що це не від назви пори отримало назву летюче павутиння, а навпаки (тобто _літо_ від _літати_, а _баба_ — бо павутиння з волоссям асоціюється; ця ж версія є й за моїм посиланням) — хоча навряд, якщо німецькою справді _Altweibersommer_." CreationDate="2018-08-31T16:34:56.520" UserId="4" />
  <row Id="7563" PostId="4842" Score="0" Text="(Хоча теоретично не виключено, що походження цього виразу все-таки інше, просто початковий зміст забувся, а вже після цього німці скалькували цей вираз у слов'ян.)" CreationDate="2018-08-31T17:02:58.583" UserId="4" />
  <row Id="7559" PostId="4843" Score="2" Text="Дуже схоже на _хурделя_." CreationDate="2018-08-31T15:14:58.417" UserId="585" />
  <row Id="7560" PostId="4843" Score="0" Text="@follower, по-моєму, це майже відповідь." CreationDate="2018-08-31T15:23:58.163" UserId="4" />
  <row Id="7564" PostId="4845" Score="0" Text="Тут, мені здається, акцент не на тому, що був складний спосіб щось робити, а ми знайшли простіший — а на тому, що ми зробили щось, заклали якусь основу, після якої далі йти легше (це я зараз не про психологічну техніку «нога в дверях», а про те, в якому сенсі цей вираз уживається в книзі — як я зрозумів, довели щось, що «відкрило шлях» для подальших доведень)." CreationDate="2018-09-01T09:46:32.453" UserId="4" />
  <row Id="7565" PostId="4845" Score="0" Text="@Sasha шлях був і до цього, але складніший" CreationDate="2018-09-01T10:35:17.803" UserId="9" />
  <row Id="7569" PostId="4850" Score="0" Text="Можете навести цитату з використанням &quot;міз&quot; щоб порівняти з англійським текстом?" CreationDate="2018-09-03T08:24:39.257" UserId="69" />
  <row Id="7568" PostId="4853" Score="2" Text="Ця книжка вийшла англійською у [2017 році](http://www.johngreenbooks.com/turtles-all-the-way-down-book/), і Google Books знаходить у тексті [5 скороченнь &quot;Ms.&quot;](https://books.google.com.ua/books?id=440oDwAAQBAJ&amp;printsec=frontcover&amp;dq=Turtles+All+the+Way+Down&amp;hl=uk&amp;sa=X&amp;ved=0ahUKEwiClti_sp7dAhWuiqYKHcuVAoAQ6AEIMDAB#v=onepage&amp;q=ms.&amp;f=false)." CreationDate="2018-09-03T08:21:19.477" UserId="69" />
  <row Id="7584" PostId="4853" Score="1" Text="Приклади відповідних абзаців: &gt; Яка роль була в цій постановці у мене? Товариша Головного Героя. Я була Подругою Дейзі або Донькою Міз Голмс. Я кимось комусь доводилася. &#xA;&#xA;&gt; What was my part in this play? The Sidekick. I was Daisy's Friend, or Ms. Holmes's Daughter. I was somebody's something." CreationDate="2018-09-04T09:46:03.490" UserId="69" />
  <row Id="7571" PostId="4854" Score="1" Text="_Логическая формула_ — це, я так розумію, в цьому випадку _[булева формула](//ru.wikipedia.org/wiki/Булева_формула)_?" CreationDate="2018-09-03T11:43:41.887" UserId="4" />
  <row Id="7574" PostId="4854" Score="0" Text="@Sasha, так булева це один з підвидів, та можуть бути й інші види." CreationDate="2018-09-03T12:39:50.020" UserId="9" />
  <row Id="7583" PostId="4854" Score="0" Text="Можливо підійде варіант: &quot;Питання з логіки&quot;?" CreationDate="2018-09-03T17:43:54.400" UserId="243" />
  <row Id="7678" PostId="4857" Score="0" Text="Ставлю мінус, додайте, будь ласка, джерела, постарайтесь завести відповідь у контекст питання." CreationDate="2018-09-14T11:24:45.643" UserId="240" />
  <row Id="7581" PostId="4858" Score="2" Text="@ Я помістив цитату, яка наведена в СУМі, бо ресурс https://books.google.com.ua не показує сторінок.... Тож хоч і багато прикладів звідти можна знайти (використовуючи звичайний ґуґлівський пошуковик), але просто авторства і назви книги, мабуть, мало було б." CreationDate="2018-09-03T14:08:19.337" UserId="1024" />
  <row Id="7582" PostId="4858" Score="0" Text="Чому ж, мені здається, назви й імені автора цілком достатньо (особливо, якщо Ви додаєте інтернет-посилання). Он СУМ-20 взагалі лише ім'я автора вказує. Але, звісно, та цитата, що Ви додали, теж цілком прийнятна. (Тільки от що у відповіді не згадується _наслухатися_ — але то, звісно, як Вам зручніше.)" CreationDate="2018-09-03T15:32:09.573" UserId="4" />
  <row Id="12169" PostId="4858" Score="0" Text="Начувся - це зросійщення у значенні &quot;маю чутки&quot;. Всі приклади також з літератури розквіту радянського періоду. Українці кажуть: &quot;знаю&quot;, &quot;мені відома ця інформація&quot;, &quot;чув про це багато від кого&quot;, &quot;повідомлений&quot;." CreationDate="2022-04-14T08:46:08.107" UserId="2207" />
  <row Id="12170" PostId="4858" Score="0" Text="&quot;Наслухався&quot; можна сказати про сусідські лайки. Але не про інформацію." CreationDate="2022-04-14T08:47:12.717" UserId="2207" />
  <row Id="7677" PostId="4860" Score="0" Text="додайте, будь ласка, посилання на словник з поясненням слова &quot;хурделя&quot; або &quot;хуртовина&quot;. Зніму мінус і поставлю плюс." CreationDate="2018-09-14T11:15:12.963" UserId="240" />
  <row Id="7681" PostId="4864" Score="1" Text="перепрошую, а в словниках ви перевіряли? Ось тут, наприклад: http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/" CreationDate="2018-09-15T19:48:42.377" UserId="240" />
  <row Id="7585" PostId="4867" Score="0" Text="«Марати» бачу як діалекте в [ЕСУМ](http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=390)." CreationDate="2018-09-04T18:56:53.320" UserId="4" />
  <row Id="7586" PostId="4868" Score="0" Text="Для _гібрид_, по-моєму, найкраще підходить заміна _[по́місь](http://sum.in.ua/s/pomisj)_. Бо _по́круч_, на відміну від _гібри́д_, має здебільшого негативну конотацію." CreationDate="2018-09-04T19:10:14.887" UserId="4" />
  <row Id="7587" PostId="4868" Score="0" Text="Як щодо _змі́шана_, _комбіно́вана_, _різнобі́чна_, _різнове́кторна_, _різноли́ка_, _різнома́ста_, _різнопла́нова_, _різнорі́дна_, _різносторо́ння_, _різноти́пна_, _різнохара́ктерна_, _різношля́хова війна_?" CreationDate="2018-09-04T19:21:17.983" UserId="4" />
  <row Id="7588" PostId="4868" Score="1" Text="В такому випадку, найкращим варіантом, напевно, буде &quot;змішана війна&quot;" CreationDate="2018-09-04T19:39:35.877" UserId="1505" />
  <row Id="7589" PostId="4872" Score="0" Text="_Застосунок_ (від _застосування_) теоретично могло б позначати багато речей. Але на практиці справді найчастіше позначає прикладну програму, тобто російською _приложение_. У тому ж значенні іноді використовують слова _додаток_, _аплікація_ і, власне, _[прикладна] програма_." CreationDate="2018-09-04T22:23:10.680" UserId="4" />
  <row Id="7590" PostId="4872" Score="2" Text="Див. також [«Як правильно буде українською „desktop application“?»](/q/17) і [«Що є більш правильним „застосунок“ чи „додаток“?»](/q/61)." CreationDate="2018-09-04T22:25:20.943" UserId="4" />
  <row Id="7591" PostId="4872" Score="1" Text="Переклад на московську, гадају, льіпше шукати на Russian Exchange. Тут про украјиньську, а не московську." CreationDate="2018-09-05T03:58:53.190" UserId="585" />
  <row Id="7592" PostId="4872" Score="4" Text="Possible duplicate of [Що є більш правильним &quot;застосунок&quot; чи &quot;додаток&quot;?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/61/%d0%a9%d0%be-%d1%94-%d0%b1%d1%96%d0%bb%d1%8c%d1%88-%d0%bf%d1%80%d0%b0%d0%b2%d0%b8%d0%bb%d1%8c%d0%bd%d0%b8%d0%bc-%d0%b7%d0%b0%d1%81%d1%82%d0%be%d1%81%d1%83%d0%bd%d0%be%d0%ba-%d1%87%d0%b8-%d0%b4%d0%be%d0%b4%d0%b0%d1%82%d0%be%d0%ba)" CreationDate="2018-09-05T04:00:58.280" UserId="8" />
  <row Id="7595" PostId="4872" Score="3" Text="@follower, з одного боку, так. А з іншого, якщо автор прагне **зрозуміти**, що саме означає слово _застосунок_ (а переклад на російську — це лише як один із шляхів для неї точніше зрозуміти значення, бо російською вона, можливо, в певних сферах володіє краще, ніж українською) — то це саме сюди. Бо там, на Russian, імовірно скажуть: «ми не можемо навести російський еквівалент, допоки Ви не поясните, що саме означає _застосунок_» — а це, можливо, саме і є те, чого не знає та прагне дізнатися автор." CreationDate="2018-09-05T11:14:51.750" UserId="4" />
  <row Id="7598" PostId="4872" Score="0" Text="@Sasha ви вказали на означенньа слова, а не переклад. Коли означенньа — без питань, ја не проти, але тут ж кінцевоју метоју је переклад. Буде вельми дивно на тому ж English просити переклад на украјиньську јакогось анґліјського слова." CreationDate="2018-09-05T11:35:57.473" UserId="585" />
  <row Id="7594" PostId="4873" Score="0" Text="Але ж _гібридна війна_ — це саме змішана війна (що ведеться різними шляхами одночасно, часто деякими з них напівприховано). Тому оце четверте значення («відхилення»), як і вся негативна конотація слова _покруч_, по-моєму, навпаки, **заважає**." CreationDate="2018-09-05T11:10:04.490" UserId="4" />
  <row Id="7596" PostId="4873" Score="1" Text="@Sasha Тодьі бажано мати точне визначенньа, а то матимемо _&quot;неконвенційна війна&quot; (unconventional warfare), &quot;нерегулярна війна&quot; (irregular warfare) чи &quot;змішана війна&quot; (**compound** warfare), або ж спонсоровані державою &quot;гібридні війни&quot; (State-Sponsored Hybrid)._" CreationDate="2018-09-05T11:17:32.853" UserId="585" />
  <row Id="7597" PostId="4877" Score="1" Text="Мені здається, «викривляти» воно позначає лише в конкретному прикладі про верби. А загалом і щодо людей — це все-таки радше «вбити / покалічити», як [каже інша відповідь](). Та й той приклад з вербами можна вважати частковим випадком значення «покалічити». (І головне — нема, власне, висновку — які саме з цих виразів можна застосовувати, чи всі, — бо, здається, саме це питав автор запитання.)" CreationDate="2018-09-05T11:26:41.353" UserId="4" />
  <row Id="7599" PostId="4878" Score="3" Text="А де Ви знайшли, що в російській мові існує такє ім'я?" CreationDate="2018-09-05T15:05:30.853" UserId="4" />
  <row Id="7600" PostId="4878" Score="1" Text="Відповідник у якому сенсі: ім'я, яке звучить схоже, чи ім'я, яке означає те саме (перекладається з мови-оригіналу так само), чи як?" CreationDate="2018-09-05T15:06:37.150" UserId="4" />
  <row Id="7684" PostId="4878" Score="0" Text="ставлю мінус, додайте джерела, будь ласка, поки що незрозуміло, де ви шукали і де знайшли інформацію." CreationDate="2018-09-16T16:11:07.803" UserId="240" />
  <row Id="7602" PostId="4880" Score="3" Text="Якщо ви користувалися словником sum.in.ua, то він був виданий у 1980-х роках, отже описує реалії СРСР." CreationDate="2018-09-05T16:15:29.953" UserId="69" />
  <row Id="7603" PostId="4880" Score="1" Text="Див. також: [«Чи варто вживати слово „коп“?»](/q/4166)." CreationDate="2018-09-05T17:37:35.443" UserId="4" />
  <row Id="7617" PostId="4883" Score="0" Text="Думаю, що радше [_плести_ й _в'язати_ є гіперонімом і гіпонімом](/a/4889)." CreationDate="2018-09-06T17:37:36.697" UserId="4" />
  <row Id="7609" PostId="4884" Score="1" Text="Я б синонімами _клонування_ назвав: _копіювання_, _дублювання_ — але не знаю, наскільки вони Вас влаштують, бо вони теж нещодавнього іншомовного походження. «Словники України on-line» в ролі синоніма до _копіювати_ також пропонують _перебивати_ (в мене чомусь асоціація з дитячими перебивачками (напівпрозорими наклейками) початку 90-х) і _відтворювати_. Мабуть, найкращі еквіваленти — це справді _відтворити_ й _дубль/дублікат/копія/двійник_. Ні, звісно, повними відповідниками вони не будуть, адже значення цих слів значно ширші. Також є сумніви щодо _двійник_." CreationDate="2018-09-06T12:49:29.873" UserId="4" />
  <row Id="7610" PostId="4884" Score="1" Text="Оскільки _[двійник](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21007&amp;page=711)_ за словником передбачає зовнішню подобу. А клон може бути й не подібним зовнішньо через різні умови розвитку. І також бути досить віддаленим у часі (типу, якщо клонувати когось, коли він уже не дитина чи навіть зовсім старий, то вони з клоном будуть ззовні несхожі просто через різний вік)." CreationDate="2018-09-06T12:51:51.073" UserId="4" />
  <row Id="7618" PostId="4884" Score="0" Text="А якщо обрати &quot;відтворення&quot; як відповідник, то як тоді замінити &quot;клон&quot;?" CreationDate="2018-09-06T17:49:38.207" UserId="1505" />
  <row Id="7619" PostId="4884" Score="0" Text="Іменник не зобов'язаний бути одного кореня з дієсловом. Але якщо дубль/дублікат/копія для Вас занадто закордонні — то поки що в мене ідей більше немає. Upd.: Хм, а як щодо використання загальніших слів типу _дитина_, _плід_ тощо?" CreationDate="2018-09-06T18:00:01.003" UserId="4" />
  <row Id="12731" PostId="4884" Score="0" Text="Клонування - це  в і д т в о р е н н я  базового варіанту, а також &quot;копіювання, дублювання&quot; (як зазначив вище @Sasha)." CreationDate="2023-05-12T23:49:18.090" UserId="2207" />
  <row Id="7674" PostId="4886" Score="0" Text="супер, дякую, знімаю мінус і видаляю коментарі." CreationDate="2018-09-13T21:25:54.083" UserId="240" />
  <row Id="7611" PostId="4890" Score="0" Text="У тлумачному «Словнику української мови» в 11 томах це слово з наголосом, на «і» ([1](http://ukrlit.org/slovnyk/потік), [2](//www.slovnyk.ua/index.php?swrd=потік), [3](http://sum.in.ua/p/7/409/2)) — просто не всі електроні версії словника точні." CreationDate="2018-09-06T12:56:53.400" UserId="4" />
  <row Id="7612" PostId="4890" Score="0" Text="А там у книзі прямо наголоси стоять? (А яка сторінка?)" CreationDate="2018-09-06T13:00:36.447" UserId="4" />
  <row Id="7613" PostId="4890" Score="0" Text="Так, у книзі ці слова з наголосами) 9 сторінка, початок розповіді. Не думаю, що це описка/одрук" CreationDate="2018-09-06T15:35:46.243" UserId="1537" />
  <row Id="7614" PostId="4890" Score="0" Text="Можливо, автор наголошує ці слова так, як їх вимовляють його персонажі. Мовляв, вони є представниками певного діалекту, де наголошують так (у поляків, наприклад, в словах завжди наголос на передостанньому складі; можливо, це впливає й на деякі українські діалекти поблизу Польщі). Або взагалі підкреслюється особиста (нетипова) вимова певного персонажа." CreationDate="2018-09-06T15:51:04.747" UserId="4" />
  <row Id="7615" PostId="4893" Score="0" Text="Під новим правописом Ви маєте на увазі проект 2018 року?" CreationDate="2018-09-06T15:54:00.680" UserId="4" />
  <row Id="7686" PostId="4893" Score="1" Text="пані Юлія, ви можете приймати відповіді під своїми питаннями, під голосуванням за чи проти питання можна натиснути галочку й дати користувачу, який відповів, додаткову репутацію. Так людина ще більше заохочується до подальших відповідей. Якщо вас влаштовують відповіді під певними питаннями, і ви вважаєте їх повними, будь ласка, не полінуйтесь зробити це." CreationDate="2018-09-17T17:18:38.633" UserId="240" />
  <row Id="7616" PostId="4896" Score="0" Text="Щось мені здається, що про _фік_ у значенні «автор фанфіків» — то помилка в джерелі. Такого не бачив ані в англійській (де _fic_ уже занесено в словники), ані в російській. Хоча теоретично все може бути." CreationDate="2018-09-06T17:32:02.430" UserId="4" />
  <row Id="7625" PostId="4907" Score="2" Text="Нагрудниця — цікавий варіант. Можна спробувати навіть [нагрудник](http://sum.in.ua/s/naghrudnyk). Хоча авторка, мені здається, в цьому разі цікавилась саме літературними варіантами, а не спробами позбутися іншомовних слів (хоча, може, я неправильно зрозумів)." CreationDate="2018-09-07T11:00:19.330" UserId="4" />
  <row Id="7624" PostId="4908" Score="0" Text="@follower, по-моєму, версії одна одній аж ніяк не суперечать: це (1) евфемізм по принципу «перша літера мату + щось», а (2) в ролі другої частини взяті послідовні літери російського алфавіту." CreationDate="2018-09-07T10:54:17.703" UserId="4" />
  <row Id="7627" PostId="4908" Score="1" Text="Так, я помилився. &quot;Й, к, л, м, н&quot; звісно ж. @Sasha, дякую." CreationDate="2018-09-07T11:40:03.187" UserId="243" />
  <row Id="7630" PostId="4915" Score="0" Text="Треба розуміти, що тут _фотоґрафіја_ не скільки окрема річ, скільки окрема галузь — тут мистецтва, порівняйте з подібними словами: _ґеоґрафіја_, _кіноґрафіја_ тошчо." CreationDate="2018-09-08T18:08:54.017" UserId="585" />
  <row Id="7631" PostId="4916" Score="2" Text="Крашче давати прьаму ланку на статтьу." CreationDate="2018-09-08T18:51:01.233" UserId="585" />
  <row Id="7646" PostId="4916" Score="0" Text="Діалект не є &quot;неправильною мовою&quot;, тому вживати можна обидва наголоси." CreationDate="2018-09-11T10:20:13.280" UserId="1024" />
  <row Id="7697" PostId="4916" Score="0" Text="напишу класичним правописом те, що хотів сказати пан follower: краще давати пряме посилання на статтю." CreationDate="2018-09-21T13:06:34.530" UserId="240" />
  <row Id="7698" PostId="4919" Score="1" Text="Змінив джерело (й цитату трішки) на українське. Якщо ви не проти, залиште так, якщо проти, відмініть редагування, будь ласка." CreationDate="2018-09-21T13:50:09.907" UserId="240" />
  <row Id="7699" PostId="4919" Score="0" Text="@P.Vovk, в принципі, початкова цитата походить с українського першоджерела ([«Словники України on-line» від УМІФ](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/), слово «ю́шка» (не «Ю́шка»), розділ «Фразеологія»), просто `http://getword.ru` його спарсили — але можливо, СУМ-11 і справді доречніший." CreationDate="2018-09-21T14:24:01.907" UserId="4" />
  <row Id="7700" PostId="4919" Score="0" Text="@Sasha я ж не проти. Саме тому сказав пані Іванці, що на її розсуд. Бо мої бажання відходу від російського інтернету - одне, а вподобання решти користувачів - інше." CreationDate="2018-09-21T14:25:59.673" UserId="240" />
  <row Id="7632" PostId="4922" Score="2" Text="Гдаю, що ваша відповідь може бути вірною, але чому у вірші в цього слова середній рід? Це помилка автора чи можливо у цього слова є ще якесь значення" CreationDate="2018-09-09T12:14:34.300" UserId="1505" />
  <row Id="7641" PostId="4923" Score="2" Text="У [вікіпедії](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D1%80%D0%BC%D0%BE): &quot;Назви інших елементів упряжі також можуть мати дуже давнє походження: так, від пра-і.е. *ei-/*-oi («дишель», «жердина для запрягу») через прасл. *oie походить укр. війя[4]&quot; з посиланням на &quot;Етимологічний словник української мови : у 7 т. : т. 1 : А — Г / Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні АН УРСР ; укл.: Р. В. Болдирєв та ін ; редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1982. — 632 с.&quot;" CreationDate="2018-09-10T07:07:36.140" UserId="69" />
  <row Id="7644" PostId="4923" Score="2" Text="Ну, фактично тут не відбувалось подовження, адже й не має потреби асимілювати й уподібнюватись самому собі. Тобто, це звичайний збіг однакових приголосних на межі корінь/суфікс, яке виникло після занепаду ь: войьйе &gt; віййа." CreationDate="2018-09-10T19:01:51.197" UserId="1633" />
  <row Id="7633" PostId="4924" Score="0" Text="Тут важко придумати назву без використання іншомовних слів, бо маємо 4 чимось схожі гри: _лазертаг_, _пейнтбол_, _страйкбол_, _хардбол_ — і треба їх якось розрізнити. Також зверніть увагу, що _страйкбол_ і _хардбол_ насправді, здається, **не** є запозиченнями. Англійською аналог _страйкболу_ називається _airsoft_ (а не _strikeball_, як можна було б подумати, слова _strikeball_ словники не знають) — імовірно, назву _страйкбол_ створили з англійських слів у Росії 1990-х; слово _хардбол_ зовсім не має перекладу англійською (не грають вони в хардбол; англійське _hardball_ — це різновид бейсболу)." CreationDate="2018-09-09T17:23:43.513" UserId="4" />
  <row Id="7634" PostId="4924" Score="0" Text="Я маю на увазі — не є запозиченнями з англійської (а є російськими чи принаймні пострадянськими неологізмами). Тобто _страйкбол_ (термін, штучно складений, мабуть, росіянами з англійських слів) доречніше порівнювати зі словом _екологія_ (термін, штучно складений німцями з давньогрецьких слів), а не зі словом _футбол_ (насправді англійським словом)." CreationDate="2018-09-09T17:36:35.553" UserId="4" />
  <row Id="7635" PostId="4924" Score="0" Text="Тобто, страйкбол -  це русизм, який був складений із англійських слів? Просто накнувшися на відповідник до пейнтболу (найбільше мені сподобався варіант барвостріл) я подумав, що було б добре добрати до інших схожих видів спорту подібні українські відповідники. В слові &quot;страйкбол&quot;, на мою думку, залишилося замінити частинку &quot;страйк-&quot;, а замість &quot;-бол&quot; використати частинку &quot;-стріл&quot;." CreationDate="2018-09-09T18:33:55.080" UserId="1505" />
  <row Id="7636" PostId="4924" Score="0" Text="Так, мені здається, що це саме росіянізм, складений з англійських слів. Буде важко підібрати перші частини, бо ми маємо щонайменше 4 види _&lt;щось&gt;стрілів_, кожна з яких потребує власної назви (якби це встановлювати централізовано, то можна було б _лазеростріл_ (чи _променестріл_?), _м'якостріл_ (чи _м'якопневмостріл_?), _твердостріл_ (чи _твердопневмостріл_?) і _фарбостріл_ — але чи сподобається це користувачам, адже _м'якостріл_ м'який лише в порівнянні з _твердострілом_, але не сам собою, а це, як я розумію, різні організації). Ну але спробуйте." CreationDate="2018-09-09T19:02:23.500" UserId="4" />
  <row Id="7637" PostId="4924" Score="0" Text="Може, _страйкбол_ — _пневмостріл_, а _хардбол_ — _твердопневмостріл_ чи _сильнопневмостріл_? (Або якщо _-пневмо-_ — занадто закордонне, то замінити на _-тиско-_ чи навіть _-духо-_.) Або _пневмостріл_ (_страйкбол_) і _твердостріл/сильностріл_ (_хардбол_ — оскільки цей вид з'явився останнім, то хай отримає коротку, але не дуже логічну назву)?" CreationDate="2018-09-09T19:19:12.550" UserId="4" />
  <row Id="7638" PostId="4924" Score="0" Text="Варіант духостріл здається хорошим відповідником." CreationDate="2018-09-10T05:23:57.207" UserId="1505" />
  <row Id="7639" PostId="4924" Score="0" Text="_Духостріл_ може позначати й щось [таке](//uk.wikipedia.org/wiki/Духова_трубка), а не лише сучасну пневматичну зброю. Та й навіть якщо призвичаїти це слово до сучасної пневматики, можливо, воно буде більше асоціюватися з самою зброєю (_духостріл_ = _пневматичний пістолет_ (як на слензі _гумостріл_ = _травмат_)), а не з ігрою на її основі. Але, так, мабуть, це найкраще, що можна придумати." CreationDate="2018-09-10T06:44:27.953" UserId="4" />
  <row Id="7640" PostId="4924" Score="0" Text="Хоча ще можна долучити якийсь суфікс — наприклад, _-ини_ для деяких подій (_відвідини_, _оглядини_, _уводини_): _фарбострілини_ «пейнбол», _духострілини_ «страйкбол», _лазерострілини_ (_променестрілини_) «лазертаг», _сильнострілини/твердострілини_ «хардбол»." CreationDate="2018-09-10T06:55:43.633" UserId="4" />
  <row Id="7642" PostId="4924" Score="0" Text="Так, звучить непогано і, здається, правилам українського словотвору не суперечить." CreationDate="2018-09-10T07:09:48.093" UserId="1505" />
  <row Id="7643" PostId="4925" Score="0" Text="Ще додам, що колись мені у руки попала книга, здається називалася &quot;Таємниця м'якого знака&quot;, де також підносилося це питання. На жаль, зараз я не маю змоги нею скористатися, але як тільки мені випаде нагода, я ще й там пошукаю матеріали по цьому питанні." CreationDate="2018-09-10T07:40:03.193" UserId="1505" />
  <row Id="7647" PostId="4933" Score="1" Text="Англійською «шаблони проектування програмного забезпечення» теж повністю називаються «software design patterns» (тобто тут не 4 слова замість одного, а 1 слово («шаблони») замість одного («patterns»))." CreationDate="2018-09-11T10:25:20.603" UserId="4" />
  <row Id="7651" PostId="4933" Score="0" Text="Мiнус на вiдповiдi мiй тому що у психології слово патерн це не те саме що й стереотип." CreationDate="2018-09-11T21:13:55.780" UserId="902" />
  <row Id="7659" PostId="4933" Score="0" Text="Згідно до Вікіпедії це ці слова можна вживати як відповідники, у вас є якісь джерела, які б спростовували цей факт?" CreationDate="2018-09-12T18:14:02.593" UserId="1505" />
  <row Id="7667" PostId="4933" Score="1" Text="@Анатолій, в цьому і проблема - це як раз не факт, а тільки лише твердження. І сама по собі Вікіпедія авторитет сумнівний, якщо там не вказано посилання на щось авторитетне. Лінк - [стереотип](http://elibrary.kubg.edu.ua/5980/3/O_Serhieienkova_IL.pdf#page=295&amp;zoom=50,-291,354), [патерн](http://elibrary.kubg.edu.ua/5980/3/O_Serhieienkova_IL.pdf#page=200&amp;zoom=50,-291,719).  Я не заперечую, що в деяких кейсах ці слова можуть бути взаємозамінними, але вважати їх рівнозначними - помилка. До речі використовуйте символ @ і нік учасника, щоб йому прийшла нотифікація(повідомлення)." CreationDate="2018-09-13T19:02:46.290" UserId="902" />
  <row Id="7670" PostId="4933" Score="0" Text="І все ж, з усією повагою до вас, підтвердження того, що я написав, також можна знайти і в [словнику](http://slovopedia.org.ua/39/53407/260866.html) іншомовних соціокультурних термінів." CreationDate="2018-09-13T20:49:28.403" UserId="1505" />
  <row Id="7679" PostId="4933" Score="1" Text="Ваше крайня посилання про соціологію. У будь-якому випадку ми тут просто ділимося думками і мати різні трактування - абсолютно нормально. Ви навели свої аргументи, я - свої. Просто я завжди коментую кожен мінус." CreationDate="2018-09-14T18:38:30.683" UserId="902" />
  <row Id="7648" PostId="4934" Score="0" Text="Але фактично, чи ми переносимо на пізніший термін, чи ми подовжуємо строк — результат той самий (хоча акцент теоретично може бути різним; або хтось дуже доскіпливий може послідовно казати _відтермінувати_ — коли початково (в договорі чи десь) був зафіксований якийсь _термін_, а _відстрочити_ — коли початково був зафіксований якийсь _строк_)." CreationDate="2018-09-11T11:59:10.673" UserId="4" />
  <row Id="7652" PostId="4937" Score="3" Text="*сковородинство* - це круто:)" CreationDate="2018-09-12T05:17:30.283" UserId="9" />
  <row Id="7654" PostId="4937" Score="1" Text="Додам, що [«Редакторський портал»](http://redactor.in.ua/ru/language/6763.kult_movi_yak_pereklasti_selfі) приписує вищепаведений варіант _простішництво_ [Дмитру Шостаку](//uk.wikipedia.org/wiki/Шостак_Дмитро_Сергійович): «Цю ініціативу підхоплює дитячий поет Дмитро Шостак. „Від «жити простіше»: простішництво, простішник, стати простішником“, — пропонує він», — пише портал. (І саме з посиланням на «Редакторський портал» цей варіант було додано до «Словотвору».) Хоча на практиці я поки що вживань цього варіанту не бачив: ані в творах Д. Шостака, ані деінде." CreationDate="2018-09-12T07:34:50.643" UserId="4" />
  <row Id="7656" PostId="4937" Score="2" Text="За «сковородинство» можна сказати, що воно де-факто вживається: [1](//theukrainians.org/skovorodyntsi/), [2](//news.agro-center.com.ua/eco-farming/molod-u-seli-para-daunshiftery.html), [3](//www.tenews.org.ua/post/view/1526928513-kazka-pro-vedmedicyu). Проти можна сказати, що це слово вживається не лише на позначення давншифтингу, а й на позначення інших рис, характерних для Г. Сковороди та його творчості: [1](//books.google.com.ua/books?id=h-2PAwAAQBAJ&amp;pg=PA7&amp;dq=сковородинство), [2](//books.google.com.ua/books?id=H0lGBAAAQBAJ&amp;pg=PT21&amp;dq=сковородинство), …" CreationDate="2018-09-12T08:03:06.867" UserId="4" />
  <row Id="7657" PostId="4937" Score="1" Text="…[3](http://static.klasnaocinka.com.ua/uploads/editor/12043/660665/sitepage_12/files/049012639.pdf), [4](http://www.umoloda.kiev.ua/number/3273/188/120516/), [5](http://citylife.com.ua/index.php?id=33&amp;tid=381&amp;art=558), [6](http://tyzhden.ua/history/67626), [7](http://litlife.club/br/?b=259617&amp;p=31), [8](//mamache.wordpress.com/2014/02/02/оксана-забужко-ділюся-своїм-шевченко/) — причому й у книжках." CreationDate="2018-09-12T08:03:13.917" UserId="4" />
  <row Id="7666" PostId="4938" Score="1" Text="Цікаво, як так сталося, що Ви чули вираз, але не знаєте значення (НМД, тому, хто чув, спитати в носія — легше, ніж іншим здогадатися). Але запитання валідне. Може, хтось щось знає й підкаже." CreationDate="2018-09-13T16:06:40.513" UserId="4" />
  <row Id="7669" PostId="4938" Score="1" Text="@Sasha, коли транскрибувала із диктофона (не власноруч зафіксований) запис, почула вираз, тому ні запитати не можу, ні знайти інформації." CreationDate="2018-09-13T20:47:17.580" UserId="1481" />
  <row Id="7661" PostId="4945" Score="3" Text="Зауважу лиш що в наших краях немає нічних метеликів, тож перекладати потрібно тільки як &quot;міль&quot;, до того ж велика. На малу міль цьма (тьма) не кажуть. Ну а бомок (бомко) - це ґедзь і я ніколи не чув щоб хто- чи коли-небудь на них казав цьма." CreationDate="2018-09-13T13:59:27.370" UserId="1024" />
  <row Id="7664" PostId="4948" Score="0" Text="дякую, версія цікава!" CreationDate="2018-09-13T14:30:59.130" UserId="1481" />
  <row Id="7665" PostId="4948" Score="5" Text="Тут пишуть що зараз koperczaki означає залицяння, але у 18 сторіччі це означало робити різні жваві рухи - підскоки, перевертання тощо: https://sjp.pwn.pl/poradnia/haslo/koperczaki;1869.html" CreationDate="2018-09-13T15:49:24.870" UserId="69" />
  <row Id="7702" PostId="4948" Score="1" Text="Додайте, будь ласка, джерела, щоб переклад був не просто вашею думкою, а був підкріплений чимось. Коли додасте - відповідайте мені - зніму мінус і поставлю плюс." CreationDate="2018-09-21T14:38:41.663" UserId="240" />
  <row Id="7701" PostId="4952" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Дякуємо, що приєдналися до спільноти." CreationDate="2018-09-21T14:36:46.647" UserId="240" />
  <row Id="7680" PostId="4953" Score="2" Text="Маємо подібне запитання: [«Cases for Ukrainian salutations: Доброго ранку vs Добрий ранок; Добрий день vs Доброго дня; Добрий вечір vs Доброго вечора?»](/q/395). Але воно англійською. І крім того, власне тема вранішнього вітання у відповідях майже не розкрита." CreationDate="2018-09-15T11:22:33.453" UserId="4" />
  <row Id="8250" PostId="4953" Score="0" Text="я кажу _добранок_." CreationDate="2019-01-16T06:18:58.583" UserId="9" />
  <row Id="7703" PostId="4955" Score="0" Text="Як ви гадаєте, чи не треба перекласти українською російське джерело? Може, залишити саме слово &quot;конвикт&quot; російською, а пояснення надати українською? Бо ви потім навіть не переказуєте значення того, що написано в цитаті, і людині, яка вчить українську, але не знає російську, буде складно зрозуміти, про що мова." CreationDate="2018-09-21T17:11:57.307" UserId="240" />
  <row Id="7704" PostId="4955" Score="0" Text="@P.Vovk, можливо, Ви праві. Але я наводив це в першу чергу задля «лат. convictus, от convivere» (що пояснено нижче). Але якщо наполягаєте — перекладу." CreationDate="2018-09-21T17:30:20.850" UserId="4" />
  <row Id="7705" PostId="4955" Score="0" Text="Як на мене, то в такому випадку можна було б цими дужками й обмежитися. Не наполягаю. Просто зробіть, будь ласка, як матимете сили." CreationDate="2018-09-21T17:43:33.493" UserId="240" />
  <row Id="7687" PostId="4958" Score="3" Text="Дівчина на Палажку відкликалася? Не ображалася? Значить, її можна так звати. Якими формами яких імен ~правильно~ називати людину - вирішує саме ця конкретна людина." CreationDate="2018-09-18T13:20:35.933" UserId="767" />
  <row Id="7690" PostId="4958" Score="0" Text="Питання - чи це одне і теж ім'я чи це зовсім різні імена?" CreationDate="2018-09-19T08:52:40.650" UserId="1505" />
  <row Id="7706" PostId="4959" Score="2" Text="виправив &quot;СМІ&quot; на &quot;ЗМІ&quot;, бо схоже на кальку)" CreationDate="2018-09-21T17:44:33.873" UserId="240" />
  <row Id="7708" PostId="4961" Score="0" Text="чим відрізняються в запитанні варіанти 2 і 3?" CreationDate="2018-09-21T17:47:50.750" UserId="240" />
  <row Id="7750" PostId="4961" Score="0" Text="Чи правильно я розумію: п. 1 — це відповідь на подяку, п. 2 — це коли недочули й перепитують, а п. 3 — це коли просять вибачити за якусь провину?" CreationDate="2018-10-04T11:48:14.147" UserId="4" />
  <row Id="7688" PostId="4962" Score="0" Text="1. Бажано давати пряму ланку, де саме бачили [зобразу](https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/turustuchnuj-i-turustskuj). 2. Там сливе під кожним зобразом є опис: _Туристичний – який стосується туризму, подорожей. Туристський – який стосується туриста, туристів, призначений для туристів._" CreationDate="2018-09-19T05:54:59.600" UserId="585" />
  <row Id="7709" PostId="4963" Score="1" Text="я думаю, варто уточнити, де саме ви чули це вживання з наголосом на першому складі." CreationDate="2018-09-21T17:57:35.163" UserId="240" />
  <row Id="7689" PostId="4964" Score="3" Text="Ньічого не написано про _прошу_ јак просте вибаченньа — јак _перепрошују_. Недарма ж тут 2 останньі пункти чи останньиј абзац згадује польську та чеську." CreationDate="2018-09-19T05:58:15.613" UserId="585" />
  <row Id="8761" PostId="4964" Score="1" Text="То що вживати коли недочув? На заміну слова прошу." CreationDate="2019-05-07T08:16:59.417" UserId="2073" />
  <row Id="9042" PostId="4964" Score="0" Text="@RomanKoroliak, є, наприклад, варіант _[даруйте](http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=20914&amp;page=708)_." CreationDate="2019-07-17T11:02:09.443" UserId="4" />
  <row Id="7691" PostId="4966" Score="2" Text="Добрий день, пані Вікторіє, на цьому форумі заохочуються відповіді зі вказанням джерел, відповіді, засновані на власній думці, на цьому форумі вважаються за коментарі, а тому мінусуються або видаляються. Будьте ласкаві, подивіться в етимолоґчному словнику походження кореня &quot;держ&quot;, і якщо воно справді походить з російської, а не з якоїсь давнішої мови Русі, то додайте цитату зі словника, яка б це підтверджувала. Ось посилання на словник: http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm" CreationDate="2018-09-20T08:31:00.593" UserId="240" />
  <row Id="7692" PostId="4966" Score="3" Text="А як щодо слова держава?" CreationDate="2018-09-20T08:45:58.650" UserId="9" />
  <row Id="7694" PostId="4966" Score="0" Text="@Yola тримава /ж" CreationDate="2018-09-20T18:36:39.117" UserId="585" />
  <row Id="7715" PostId="4968" Score="1" Text="Я так розумію, Вас цікавлять нюанси у вживанні цих слів (ятка, торгівельна лавка, палатка) — можливо, вони частково відрізняються значенням (не в кожному випадку доречні всі три), можливо, вони мають різну стилістику (частина з них застарілі, розмовні, підходять лише для поетичного стилю) тощо. Але @P.Vovk, по-моєму, має рацію, що варто явно означити, що саме шукаєте, прямо в запитанні." CreationDate="2018-09-25T07:46:38.223" UserId="4" />
  <row Id="7925" PostId="4968" Score="0" Text="Так, цікавить, чи є якась відмінність. Відредагувала запитання, дякую." CreationDate="2018-10-31T15:34:53.697" UserId="1537" />
  <row Id="7924" PostId="4970" Score="1" Text="відредагувала запитання. не була впевнена в тому, що рішенням є актуальним і сьогодні. до того ж, за останні роки зустрічала обидва варіанти. тому і запитую" CreationDate="2018-10-31T15:29:27.317" UserId="1537" />
  <row Id="7718" PostId="4973" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Дякуємо, що приєдналися до спільноти." CreationDate="2018-09-27T05:21:39.283" UserId="240" />
  <row Id="7719" PostId="4974" Score="2" Text="Можливо у слові &quot;ворог&quot; є оцінка, а у слові &quot;противник&quot; її нема? Як, наприклад, у боксі - люди б'ються не через те, що у них є якісь претензії одне до одного. Потенційно і солдат може не вважати конкретного противника ворогом через свої індивідуальні релігійні, національні чи якісь інші погляди." CreationDate="2018-09-27T17:23:43.227" UserId="69" />
  <row Id="7720" PostId="4974" Score="0" Text="А хіба у такому випадку не вживатиметься слово &quot;суперник&quot;? Хоча це радше стосується боксу, а не військової справи." CreationDate="2018-09-27T18:02:11.363" UserId="1505" />
  <row Id="7724" PostId="4978" Score="0" Text="Додам, що варіант _французький батон_ [уживається в книжках](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;%22французький+батон%22) (можливо, це буде надійнішим джерелом за «Словотвір»)." CreationDate="2018-09-28T07:58:48.827" UserId="4" />
  <row Id="7722" PostId="4979" Score="1" Text="Суржик чи з московськојі [_грёбаный_](//russian.stackexchange.com/questions/12623/), а саме евфемізм до [_ёбаный стыд_](http://lurkmore.to/Ёбаный_стыд) (_ув._ московськоју і вельми ненормативне). Всьуди мова про московську чи суржик — тобто неправильнојі украјиньськојі, тому не дуже вважају, шчо це јакось стосује сьа цього роздьілу осьідку." CreationDate="2018-09-28T05:46:22.047" UserId="585" />
  <row Id="7723" PostId="4979" Score="0" Text="@follower, щодо походження — згоден." CreationDate="2018-09-28T07:45:51.460" UserId="4" />
  <row Id="7729" PostId="4979" Score="1" Text="Згідна, але все ж у статтях таке словосполучення використовується, однак, на жаль, російською не шукала. Після вказівки на походження ненормативне аж навіть дещо соромно стало, що таке запитую, не очікувала." CreationDate="2018-09-28T18:10:54.517" UserId="1481" />
  <row Id="7721" PostId="4980" Score="0" Text="Ну, однокорінні слова на _-рад-_ в українській мові очевидно є (_радий_, _радісний_, _радість_, _радіти_, _радощі_). Та й письменники-класики його вживали." CreationDate="2018-09-27T22:11:30.660" UserId="4" />
  <row Id="7758" PostId="4983" Score="0" Text="Можливо, я помиляюся, але мені здається, yulia17 питала перш за все про саме слово «радувати», а не про словосполучення «радувати око»." CreationDate="2018-10-04T15:38:03.033" UserId="4" />
  <row Id="7922" PostId="4983" Score="0" Text="так, як самостійне)" CreationDate="2018-10-31T15:23:04.310" UserId="1537" />
  <row Id="7725" PostId="4985" Score="1" Text="Дав свій голос за вашу відповідь. Попрошу лише верхню світлину замінити на ідентичну з додатковим рядком згори, щоб було зрозуміло, що це таки запозичення з польської, а не якоїсь іншої мови." CreationDate="2018-09-28T14:47:44.993" UserId="240" />
  <row Id="7726" PostId="4986" Score="3" Text="а застарілість слова точно свідчить про його нелітературність?" CreationDate="2018-09-28T14:51:01.487" UserId="240" />
  <row Id="7728" PostId="4986" Score="2" Text="я б радше зробив висновок «…то зрозуміло, що воно не є **широковживаним**»." CreationDate="2018-09-28T16:14:39.400" UserId="4" />
  <row Id="7727" PostId="4988" Score="0" Text="Проблема зі словосполученням **французька булка**, а також його синонімом **франзо́ля** (який хоч, здається, і не є загальновживаним, але [міститься в словнику Грінченка й інших](//r2u.org.ua/s?w=франзоля) й [уважається одеським діалектизмом](//books.google.com/books?id=kk0ZAQAAIAAJ&amp;q=французька+булка)) у тому, що вони можуть позначати не лише власне багет (дуже видовжену булку), а й округлу за французьким рецептом теж (див. [1](//ru.wiktionary.org/wiki/французская_булка), [2](http://wiki.kubg.edu.ua/Франзоля))." CreationDate="2018-09-28T16:09:18.283" UserId="4" />
  <row Id="7730" PostId="4989" Score="0" Text="-1, такий переклад може змінити розуміння терміну. Мета капчі - ускладнити доступ(для ботів), тому малюнок повинен сприйматися людиною та не поддаватися &quot;простим&quot; алгоритмам розпізнавання. Ретельна промальовка(я не знайшов цього слова у словнику, і воно доступне мені тільки у сенсі уточнення чогось графічного) протипоказана. По суті відповідь вже написав [Sasha в коментарі](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/4232/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d0%b5%d1%80%d0%b5%d0%ba%d0%bb%d0%b0%d1%81%d1%82%d0%b8-%d0%be%d1%82%d1%80%d0%b8%d1%81%d0%be%d0%b2%d0%ba%d0%b0-drawing#comment6979_4232)." CreationDate="2018-09-29T10:45:41.727" UserId="902" />
  <row Id="7732" PostId="4989" Score="0" Text="@Kvaz1r, а мені здається, _промальовка_ підійшла б. Тобто з логічної точки зору це слово непотрібне (як, власне, й _отрисовка_ в оригіналі) — але інтуїтивно, мені здається, читач перекладу зрозумів би про що мова. Слово, хоч і не словникове, але звучить природно й на практиці вживається. Тому поставив плюса. Тим більше, що передивлятися це питання й відповіді на нього можуть не лише ті, кому це потрібно в контексті капчі, а й ті, хто шукають відповідники для рос. _отрисовка_ в інших контекстах. А свої коментарі я перетворив на [окрему відповідь](/a/4990)." CreationDate="2018-09-30T10:35:58.683" UserId="4" />
  <row Id="7771" PostId="4989" Score="1" Text="@Sasha, не заперечую, ця відповідь має право на існування та може бути покрашена. Власне мій коментар спрямований в першу чергу на це. Якщо було б обгрунтування вибору слова стосовно наведенного контекста або окремо відзначена б застосовність слова не до конкретного випадку, а до слова _отрисовка_ в принципі - .інша справа." CreationDate="2018-10-05T19:04:22.830" UserId="902" />
  <row Id="7733" PostId="4991" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Дякуємо, що приєдналися до спільноти. Відповідь на конкретно це запитання складно якось розширити чи на щоь послатися, тому спільнота її скоріш за все прийме. Втім, на майбутнє пам'ятайте, що на цьому сайті заохочуються відповіді з посиланням на джерела. Ще раз вітаю і сподіваюсь на плідну співпрацю." CreationDate="2018-09-30T19:03:01.630" UserId="240" />
  <row Id="7734" PostId="4991" Score="0" Text="Так, дякую за ще одну, але мені вже пояснили, що це зветься панграмою, і звідти шукати подібні фрази було дуже легко." CreationDate="2018-09-30T19:53:10.320" UserId="815" />
  <row Id="7739" PostId="4992" Score="1" Text="думаю, це слова зі значеннями, що частково перекриваються; причому спектр значень кожного з цих слів, можливо, ще й залежить від мовця/діалекту (припускаю, що може виявитися так, що те, що для одного _солене_, для іншого _солоне_)" CreationDate="2018-10-02T13:27:17.523" UserId="4" />
  <row Id="7740" PostId="4992" Score="1" Text="_солоні огірки_ точно не помилка, бо є в СУМ-11 (4-е значення слова _солоний_) — і в корпусі GRAC-3 трапляється в 17 разів частіше за _солені огірки_" CreationDate="2018-10-02T13:28:12.530" UserId="4" />
  <row Id="7811" PostId="4992" Score="0" Text="Прошу звернути увагу на те, що солоний - прикметник, а от солений - дієприкметник від слова &quot;солити&quot;. Вода в морі - солона - це її характеристика, страва - зазвичай не буде солена, якщо не посолиш. Огірки солоні не тому, що ми їх солимо, свою соленість вони набирають із маринаду... і т.д." CreationDate="2018-10-15T07:37:28.583" UserId="1024" />
  <row Id="8870" PostId="4993" Score="0" Text="О,так, деякі з цих посилань результати моїх пошуків у мережі (&quot;єврейське прізвище&quot;, наприклад)=) &#xA;Всі ці теорії походження прізвища звичайно мають право на існування, але, на мою думку, не мають жодного відношення до власне походження цього прізвища. Хоча сумнів завжди є, звичайно." CreationDate="2019-06-13T19:13:36.123" UserId="665" />
  <row Id="8871" PostId="4993" Score="0" Text="@SergyOrloff, так сумніви є і, на жаль, спростувати чи довести цю теорію буде складно. Можливо у вас є ще якісь матеріали окрім тих, що наведені у запитанні?" CreationDate="2019-06-13T20:53:48.527" UserId="1505" />
  <row Id="8881" PostId="4993" Score="0" Text="Я додав дещо 13-го червня. Є ще деякі моменти - наприклад, мені здається, що французька версія походження можливо пішла від дружини Василя Марковича, яку звали Антуанетта Францівна де Олів. Але вона там (а саме в Сорокошичах) з'явилася лише у 1847 році, а прізвище з'явилося раніше. А можливо це і не пов'язано... &#xA;Треба якось знайти час і поїздити по архівам, можливо там щось вдасться локалізувати, чи знайти інший варіант написання." CreationDate="2019-06-17T10:43:08.007" UserId="665" />
  <row Id="7735" PostId="4994" Score="0" Text="виправте, будь ласка, на &quot;навичок&quot; або &quot;навиків&quot;. якщо вам не складно, докладіть зусиль до редагування своєї відповіді. ставлю +, але очікую на відредагований текст. перш за все, &quot;навичків&quot;, &quot;вазгалі&quot;, &quot;вивитися&quot;. дякую." CreationDate="2018-10-01T14:53:50.187" UserId="240" />
  <row Id="7737" PostId="4994" Score="0" Text="А звідки визначання «ця ідіома використовується…»? Загалом згоден, що можна перекладати по різному, в залежності від контексту, і з багатьма прикладами згоден. Але запропоноване «як **запасний** варіант» до оригінального контексту не пасує — там мова про варіант, що може стати в нагоді, але зовсім не запасний." CreationDate="2018-10-01T15:14:40.913" UserId="4" />
  <row Id="7738" PostId="4994" Score="0" Text="Визначення взяте із першого джерела." CreationDate="2018-10-01T21:08:59.353" UserId="1505" />
  <row Id="7742" PostId="4994" Score="0" Text="Дякую, а Ви могли б додати це до тексту (наприклад, «а взагалі глянемо на визначення цієї ідіоми» → «а взагалі глянемо на визначення цієї ідіоми (в тому ж джерелі)»)? І ще — я все ще незгоден, що «використати як запасний варіант» підходить до оригінального тексту. Тобто з усією Вашою відповіддю згоден, але з фіналом — ні. Тому, мабуть, не буду поки що приймати, бо з фінальним «висновком» незгоден (хоча з рештою відповіді згоден)." CreationDate="2018-10-03T11:27:00.613" UserId="4" />
  <row Id="7741" PostId="4997" Score="1" Text="«Вважати кульбабу молочаєм… дуже поширена помилка» — я не думаю, що діалектні назви рослин/тварин (навіть коли вони збігаються з нормативними назвами інших рослин/тварин) є аж прямо **помилками**. По-моєму, це просто діалектні назви; я думаю, носії цих діалектів самі рослини не плутають, просто обидві рослини в них мають інші назви (або ж друга рослина просто не росте). Наприклад, я знаю, що в деяких місцях на заході України _гарбуз_ називають _динею_ — але це не означає, що вони не відрізняють гарбуз і диню, просто (нашу) диню вони або не вживають, або називають _солодкою динею_." CreationDate="2018-10-03T11:15:10.207" UserId="4" />
  <row Id="7743" PostId="4997" Score="0" Text="Я мав на увазі, що якщо на це дивитися з точки зору ботаніки - це помилка, бо все ж зовсім різні види рослин." CreationDate="2018-10-03T12:35:31.667" UserId="1505" />
  <row Id="7744" PostId="4997" Score="0" Text="Але ж ніхто й не казав, що це один вид. Просто десь вид А називають молочаєм, а десь — вид Б називають молочаєм. ІМХО." CreationDate="2018-10-03T13:51:26.467" UserId="4" />
  <row Id="7745" PostId="4997" Score="1" Text="Ви праві, що, напевно, це не є надто груба помилка, однак в деяких випадках вона може призвести до непорозуміння, так само як і плутанина із динею та гарбузом (а в деяких регіонах так називають ще й кавун)." CreationDate="2018-10-03T15:00:06.103" UserId="1505" />
  <row Id="7746" PostId="4997" Score="0" Text="Ну, будь-які багатозначні слова (чи омоніми) можуть призвести до непорозуміння — але така вже природа людських мов (сама наявність додаткових значень, навіть _суто діалектних_, НМД, не є помилкою взагалі — але це, звісно, моя думка, **можу й помилятися**)." CreationDate="2018-10-03T15:30:07.007" UserId="4" />
  <row Id="7747" PostId="4998" Score="0" Text="Вітаємо на Ukrainian Language.SE. Будь ласка, додайте до свого запитання, що ви вже шукали і яких висновків вже дійшли. Почитайте про наші [критерії](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/5/240), за якими ми оцінюємо хороші питання. Ви завжди можете виправити своє питання або відповідь за допомогою посилання edit." CreationDate="2018-10-03T16:45:28.493" UserId="240" />
  <row Id="7748" PostId="4998" Score="0" Text="Дуже дякую, що виправили своє питання, тепер виглядає набагато краще. Ще раз вітаю на staxkexchange і сподіваюсь на плідну співпрацю." CreationDate="2018-10-03T19:22:51.557" UserId="240" />
  <row Id="7749" PostId="5000" Score="1" Text="«Очаг болезни/инфекции» — мається на увазі ділянка тіла людини (звідки хвороба/інфекція поширюється на інші органи) чи географічна територія (звідки йде епідемія)?" CreationDate="2018-10-04T08:13:43.140" UserId="4" />
  <row Id="7854" PostId="5000" Score="1" Text="@Sasha питання виникло щодо значення ділянки тіла" CreationDate="2018-10-21T20:58:01.247" UserId="1455" />
  <row Id="7855" PostId="5002" Score="0" Text="Не знаю, але стало цікаво" CreationDate="2018-10-21T20:59:41.387" UserId="1455" />
  <row Id="7752" PostId="5005" Score="0" Text="Щодо «радувати око», то я не розумію, звідки взагалі взялася версія, що це помилка, якщо воно вживається в письменників і є подібні ідіоми «веселити око», «тішити око»." CreationDate="2018-10-04T12:48:30.210" UserId="4" />
  <row Id="7753" PostId="5005" Score="1" Text="Трішки доповнив відповідь.&#xA;Справді дивно, що слова &quot;радувати&quot; немає в ЕСУМі." CreationDate="2018-10-04T13:16:43.977" UserId="1505" />
  <row Id="7757" PostId="5005" Score="0" Text="«Ой радуйся, земле» — теж спало на думку :)." CreationDate="2018-10-04T15:36:58.937" UserId="4" />
  <row Id="7754" PostId="5006" Score="0" Text="Ви впевнені, що все почалося у 2015, а не у 1928 або 1933 роках, наприклад?" CreationDate="2018-10-04T15:04:33.850" UserId="240" />
  <row Id="7755" PostId="5006" Score="0" Text="Я пишу про те, що в 2015 році почалися нові зміни правопису, і, що саме  раніше в шкільних підручниках писали &quot;Ейнштейн&quot;, а зараз через це починають (не впенений, бо сам такого не бачив, але суджу з самого запитання та з вкладень у ньому) писати &quot;Айнштайн&quot;. Про правопис 1933 року і його вплив я знаю, бо вже давав відповідь на це запитання на цьому ж сайті." CreationDate="2018-10-04T15:09:31.847" UserId="1505" />
  <row Id="7756" PostId="5006" Score="2" Text="якщо подивитися в підручник, який вказаний в запитанні, то видно що він виданий в 2011 році. Тому Ваша відповідь &quot;що все пчалося в 2015 році&quot;, не зовсім коректна" CreationDate="2018-10-04T15:28:32.227" UserId="1467" />
  <row Id="7759" PostId="5006" Score="0" Text="Я згоден з P. Vovk і Mariia Matskevych, що ці хитання не пов'язані з проектом-2018 (написання якого почалось у 2015), а йдуть від невідповідності нашої традиційної адаптації цього імені (Ейнштейн) оригінальній вимові (нім. [ˈaɪnʃtaɪn], англ. /ˈaɪnstaɪn/). Тому періодично з'являються «реформатори» («навіщо нам ця (можливо, від росіян) традиція, давайте писати як в оригіналі») і «консерватори» («та ви що, завжди ж писали по-старому, й продовжувати по-старому будемо»). Проект-2018 лише може підтримати «реформаторів» (дозволивши новий варіант або обидва) — але не певен, що робить це." CreationDate="2018-10-04T15:52:33.723" UserId="4" />
  <row Id="7760" PostId="5006" Score="0" Text="Та стаття, що Ви знайшли, каже, що проект-2018 _мав би_ розв'язати це питання. Але _запит_ на це питання з'явився очевидно раніше 2015." CreationDate="2018-10-04T16:04:26.057" UserId="4" />
  <row Id="7761" PostId="5006" Score="1" Text="В книжці взагалі пише Айштайн (ст. 153)... Так от, ось правопис 2012го року - http://izbornyk.org.ua/pravopys/pravopys2012.htm, ось виноска з нього - https://maksymus.livejournal.com/106055.html, там пише, що Ейнштейн, тобто у всіх книгах,тим більше для навчальних закладів мало б бути так і я не звернув увагу, що книжка 11го року. Можливо, це справді був якийсь &quot;реформаторський&quot; хід від авторів, але факт залишається фактом - до 2015 року в більшості книжок і згідно до офіційного правопису писали Ейнштейн, а зараз відбуваються знову зміни." CreationDate="2018-10-04T16:04:49.207" UserId="1505" />
  <row Id="7762" PostId="5006" Score="2" Text="Так, це «реформаторський» хід авторів підручника. І навіть не лише до 2015, а до поточного моменту включно згідно з чинним правописом мають надавати перевагу написанню _Ейнштейн_ — бо новий проект ще не ухвалено. Й не факт, що його взагалі буде ухвалено (тобто зміни зараз лише _пропонуються_, але чи _ухвалять_ їх — невідомо)." CreationDate="2018-10-04T16:09:23.853" UserId="4" />
  <row Id="7763" PostId="5007" Score="1" Text="Один із подібних переліків слів [посилається](//zbruc.eu/node/26113) на [25-й том зібрання творів Франка в 50 томах](http://chtyvo.org.ua/authors/Franko/Zibrannia_tvoriv_u_50_tomakh_t25/) (також [1](//books.google.com/books?id=w7kGAQAAIAAJ), [2](//books.google.com/books?id=UknnAAAAMAAJ), [3](//books.google.com/books?id=Bl5gAAAAMAAJ)) — й дійсно там на с. 556 написано «скри́пта — підземна печера», — але конкретний твір, де Франко вживав це слово в цьому значенні, я не знайшов." CreationDate="2018-10-05T13:25:03.407" UserId="4" />
  <row Id="7765" PostId="5007" Score="1" Text="Так, теж намагався знайти це слово у його творах, але нічого не вийшло. Гадаєте, він його ніколи не використовував?" CreationDate="2018-10-05T13:50:30.813" UserId="1505" />
  <row Id="7766" PostId="5007" Score="1" Text="Та ні, я вірю, що використовував, просто хотілося б знайти контекст (але, на жаль, пошук у DJVU-файлі не працює, а в Google Книгах працює неідеально)." CreationDate="2018-10-05T13:51:43.960" UserId="4" />
  <row Id="7777" PostId="5007" Score="0" Text="А це не опечатка? Може, малося на увазі &quot;крипта&quot;?" CreationDate="2018-10-08T09:15:01.340" UserId="767" />
  <row Id="7779" PostId="5007" Score="0" Text="Напевно ні, бо &quot;крипта&quot; не зовсім рідкісне слово, але гадаю, що можливо між цими словами може бути щось спільне." CreationDate="2018-10-08T16:30:50.310" UserId="1505" />
  <row Id="7764" PostId="5009" Score="1" Text="Так, підтримую цю відповідь. Згідно з 2-ю наведеною статтею В. Винницького, в таких словах «здавна… діє тенденція до переміщення наголосу з префікса на корінь», і в словнику Грінченка (1909) ми ще бачимо старий наголос [рОсписка](//r2u.org.ua/s?w=росписка&amp;dicts=12). Ймовірно, просто десь досі використовується старий наголос (хоч і нормою він уже не вважається)." CreationDate="2018-10-05T13:41:28.707" UserId="4" />
  <row Id="7767" PostId="5010" Score="3" Text="З вашої відповіді не зовсім зрозуміло, як ви пропонуєте перекласти цю пару слів. Не кожне слово окремо, а саме пару слів. Доповните трішки відповідь?" CreationDate="2018-10-05T14:21:45.773" UserId="240" />
  <row Id="7775" PostId="5013" Score="1" Text="Ви маєте на увазі: (а) «яке значення в цього словосполучення» чи (б) «як сталося, що це словосполучення набуло такого значення»?" CreationDate="2018-10-06T20:22:04.033" UserId="4" />
  <row Id="7781" PostId="5013" Score="1" Text="Цікавий вираз... Ніколи такий не чула." CreationDate="2018-10-09T02:38:54.333" UserId="1739" />
  <row Id="7782" PostId="5014" Score="0" Text="Збиває з пантелику перше визначення 'незручно', бо якщо його наприклад підставити в моє речення - приклад то вийде галіматья" CreationDate="2018-10-09T05:06:04.390" UserId="331" />
  <row Id="7783" PostId="5014" Score="0" Text="@piznajko, мається на увазі: не в прямому сенсі «фізично незручно», а в переносному «психологічно людина почуває себе некомфортно» (хоча, я так розумію, вираз походить саме від фізичного — спати незручно, коли в головах низько). Тобто така людина, що їй обов'язково треба грюкнути дверима, перш ніж у хату зайти, інакше почуватиметься «не в своїй тарілці» (частковий синонім). Навіщо грюкати, я не знаю: або справді прикмета така (не зробить — почуватиметься некомфортно), або це просто перебільшено образно описується, що людина дуже незграбна (як заходить, то (майже кожного разу) мимоволі грюкне)." CreationDate="2018-10-09T07:19:12.593" UserId="4" />
  <row Id="7784" PostId="5014" Score="0" Text="Тобто якщо я правильно розумію речення в запитанні, то це аж переносне значення від переносного значення :). Пряме значення — людині фізично некомфортно, як дверима не грюкнула. Переносне значення — людині психологічно некомфортно, як дверима не грюкнула. Тут — людина груба/незграбна/різка, і ми образно описуємо це «він як дверима не грюкне, то йому не по собі»." CreationDate="2018-10-09T07:26:32.913" UserId="4" />
  <row Id="7780" PostId="5016" Score="1" Text="We sure don't use articles because there are none in the Ukrainian language." CreationDate="2018-10-09T02:36:06.467" UserId="1739" />
  <row Id="7785" PostId="5016" Score="0" Text="@Enguroo ain't it right?)" CreationDate="2018-10-09T07:30:33.773" UserId="240" />
  <row Id="7786" PostId="5016" Score="4" Text="I agree with the answer. We usually don't use articles. If we want to emphasize **a**, we say **_якийсь_ &quot;some&quot;**; if we want to emphasize **the**, we say **_цей_ &quot;this&quot;** or **_той_ &quot;that&quot;**." CreationDate="2018-10-09T07:32:42.987" UserId="4" />
  <row Id="7804" PostId="5016" Score="0" Text="Also you can use words as вже (already)." CreationDate="2018-10-11T05:38:50.970" UserId="585" />
  <row Id="8173" PostId="5016" Score="0" Text="We can also [change the word order to put stress on a particular word](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BA%D1%82%D1%83%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B5_%D1%87%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F) (тема\рема)." CreationDate="2018-12-20T19:53:58.523" UserId="759" />
  <row Id="9501" PostId="5016" Score="1" Text="As a side note, `a house` more naturally translates to Ukrainian as `будинок` rather `дім`. `дім` is more like `home`." CreationDate="2019-10-20T20:23:00.507" UserId="2329" />
  <row Id="9502" PostId="5016" Score="0" Text="@Kukunin http://sum.in.ua/s/dim - first meaning." CreationDate="2019-10-20T21:11:41.783" UserId="240" />
  <row Id="9510" PostId="5016" Score="0" Text="that's why I said `naturally`, e.g. they are interchangeable, such as `house` and `home` in English: `home value` instead of `house value`" CreationDate="2019-10-22T07:48:02.803" UserId="2329" />
  <row Id="9514" PostId="5016" Score="0" Text="@Kukunin I don't know anything about &quot;naturally&quot; when it comes to language. Language is a very complex system, and we need to rely on dictionaries on this site to avoid confusion. Your statement is all right as a side note, I'll stick to that." CreationDate="2019-10-22T15:24:50.813" UserId="240" />
  <row Id="7788" PostId="5018" Score="3" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Запитання, які не демонструють спроби автора самостійно відповісти на нього, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour](https://goo.gl/XbjRge), [How to Ask](https://goo.gl/KuCfff) а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](https://goo.gl/wnuKFr). Щоб виправити запитання, натисніть edit у лівому нижньому куті під запитанням. Ще раз, ласкаво просимо і дякуємо, що приєдналися до спільноти! Скажу точніше: уточність, будь ласка, чому вважаєте," CreationDate="2018-10-09T14:56:54.033" UserId="240" />
  <row Id="7789" PostId="5018" Score="0" Text="що суфікс юва не має випадати. Поки ставлю мінус. По мірі редаґування посту будемо бачити, що робити з ним." CreationDate="2018-10-09T14:57:21.043" UserId="240" />
  <row Id="7790" PostId="5018" Score="0" Text="Мій вчитель української мови казав що не може відповісти на це запитання. Моя ціль це дізнатися чи на це питання взагалі є відповідь." CreationDate="2018-10-09T14:59:25.610" UserId="1740" />
  <row Id="7791" PostId="5018" Score="0" Text="Тобто, нас вчили прибирати закінчення і потім добавляти потрібні суфікси для творення дієприкметників." CreationDate="2018-10-09T15:06:02.113" UserId="1740" />
  <row Id="7792" PostId="5018" Score="1" Text="тоді пропоную вам ось що: 1. пошукайте в правописі / загалом в інтернеті правила творення активних дієприкметників. 2. напишіть у запитанні, що ви питали у вчителя, він не зміг дати відповіді, ви пошукали в інтернеті, і знайшли ось таку інформацію. Вичерпної відповіді на ваше запитання та інформація не дає, то ви б хотіли уточнити те й те. Таке запитання буде прийнятним для спільноти." CreationDate="2018-10-09T15:06:58.130" UserId="240" />
  <row Id="7793" PostId="5018" Score="1" Text="редагувати запитання можна через кнопку edit під ним. Ми справді раді вас вітати. Просто ознайомлюємо з правилами спільноти, щоб у подальшому плідніше співпрацювати)" CreationDate="2018-10-09T15:07:34.040" UserId="240" />
  <row Id="7794" PostId="5018" Score="0" Text="Дякую за допомогу." CreationDate="2018-10-09T15:08:45.750" UserId="1740" />
  <row Id="7797" PostId="5020" Score="0" Text="Є хоч одне дієслово, в якому при творенні активного дієприкметника _-ва-_ зберігається?" CreationDate="2018-10-09T15:52:47.553" UserId="4" />
  <row Id="7798" PostId="5020" Score="0" Text="@Sasha, якщо запитання до мене, то я не стверджував, що воно зберігається. Менше з тим — *«забуваючий»*. І ще *«охрєнєваючий»*. :-)" CreationDate="2018-10-09T15:57:37.883" UserId="8" />
  <row Id="7799" PostId="5020" Score="0" Text="Вболіваючий, зігріваючий — виходить, є навіть у літературних дієсловах. Знати б тепер, від чого це залежить (чи зберігається _-ва-_). Якщо чесно, я зовсім не зрозумів ані сенсу запитання, ані сенсу відповіді (але не кажу, що щось не так, може, це я сьогодні не в тямі)." CreationDate="2018-10-09T16:03:40.147" UserId="4" />
  <row Id="7800" PostId="5020" Score="0" Text="@Sasha, це нечесно! :-) У запитанні йшлося про `-ува- / -юва-`, а ваші приклади — `-іва-`. Тим більше, що існує канонічна, безсуфіксова форма *«гріти»*." CreationDate="2018-10-09T16:24:00.050" UserId="8" />
  <row Id="7801" PostId="5020" Score="0" Text="«Охрєнєваючий» — теж не _-ува-_. _Забуваючий_ (помітив це редагування лише зараз), а також _недочуваючий/розсуваючий_ — не певен, що підходять, бо не дуже тямлю, де тут корінь переходить у суфікс." CreationDate="2018-10-09T16:47:37.837" UserId="4" />
  <row Id="7802" PostId="5020" Score="0" Text="Re: *де корінь переходить у суфікс* — напевно, *бу(ти), чу(ти), су(ну)(ти)*. До речі, за аналогією ще пригадалися *да(ти)—роздавати*, але *роздаючий*, а також *кувати—куючий*. Коротше, чим більше таких слів спадає на думку, тим більше переконуєшся у правоті тих, кому активні дієприкметники не подобаються." CreationDate="2018-10-09T17:36:31.050" UserId="8" />
  <row Id="7803" PostId="5020" Score="0" Text="Але ж дієприкметриками це не обмежується. Є ще дієприслівники, що в цьому випадку за способом творення аналогічні дієприкметникам. А проти дієприслівників, наскільки я знаю, жодних застережень немає." CreationDate="2018-10-09T17:42:14.570" UserId="4" />
  <row Id="7805" PostId="5025" Score="1" Text="Дякую за відповідь.  А що більш формальне?" CreationDate="2018-10-11T20:46:33.773" UserId="1746" />
  <row Id="7806" PostId="5025" Score="0" Text="@Ксеничка, «наш»." CreationDate="2018-10-12T06:25:55.010" UserId="4" />
  <row Id="7807" PostId="5032" Score="0" Text="Але ж «Словник відмінків» (точніше, як я розумію, це «Словники України on-line» від УМІФ і їхній передрук на uk.worldwidedictionary.org) дає наголос Гера́сим." CreationDate="2018-10-12T16:10:25.457" UserId="4" />
  <row Id="7810" PostId="5032" Score="1" Text="@Sasha виправила." CreationDate="2018-10-13T19:19:28.297" UserId="1467" />
  <row Id="7812" PostId="5033" Score="0" Text="На мою думку вішалка - більш розповсюджене, хоча б тому, що вішак чую взагалі перший раз. Можливо його використовують в окремих регіонах України?" CreationDate="2018-10-15T10:03:16.877" UserId="243" />
  <row Id="7813" PostId="5034" Score="1" Text="Також _ноутбук_: (1) міститься у [«Великому тлумачному словнику сучасної української мови»](//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/ноутбук); (2) згадуєтсья в інших статтях СУМ-20 ([ват-година](http://services.ulif.org.ua/expl/?page=247&amp;wordid=138649), [гібернувати](http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=211151&amp;page=630))." CreationDate="2018-10-15T15:04:13.237" UserId="4" />
  <row Id="7816" PostId="5039" Score="0" Text="ви маєте на увазі назви закордонних страв?" CreationDate="2018-10-16T12:23:28.883" UserId="243" />
  <row Id="7817" PostId="5039" Score="0" Text="@AlexSodin так." CreationDate="2018-10-16T16:34:24.043" UserId="1467" />
  <row Id="7818" PostId="5043" Score="0" Text="Так сама ідея зі статті правильна чи надумана? Бо якщо вона правильно, то тут нема чого думати - треба виправляти помилки." CreationDate="2018-10-17T05:41:45.433" UserId="9" />
  <row Id="7819" PostId="5043" Score="2" Text="@Yola, ну, я не можу відповісти на це запитання об'єктивно. Мені здається, ближче до надуманої. Але навіть якщо ідея про більшу логічність слова _А_ за слово _Б_ правильна — це ще не означає, що треба обов'язково вживати _А_ — мова для того, щоб тебе розуміли, а не для вправ з логіки (принаймні я тричі подумаю, перш ніж уживати слово, незрозуміле іншим, можливо вживатиму його спочатку у випадках, де це не критично і/або його значення видно з контексту)." CreationDate="2018-10-17T10:06:27.630" UserId="4" />
  <row Id="7820" PostId="5043" Score="0" Text="якщо творення слів буде нелогічним, то мовою буде складно користуватись. Набагато легше запам&quot;ятовувати слова, якщо вони піддаються певним правилам. Це ж не шифр якійсь де потрібна плутанина." CreationDate="2018-10-17T10:13:13.530" UserId="9" />
  <row Id="7821" PostId="5043" Score="2" Text="@Yola, з одного боку — так. З іншого боку — різні люди можуть одну й ту саму ситуацію підводити під різні закономірності, тому логічним для однієї й тої самої ситуації за їхніми поглядами буде різне. А усунення всіх неоднозначностей (розв'язування всіх конфліктів між закономірностями) у мові, можливо, призведе до стрімкого збільшення її складності." CreationDate="2018-10-17T10:31:20.530" UserId="4" />
  <row Id="12978" PostId="5043" Score="1" Text="Лигайшворінь образніше й відбиває нашу питому рису. Тому як простий мовець гадаю слід використовувати перший варіянт, хоча слово зрештою за фаховими мовознавцями." CreationDate="2023-11-04T12:43:25.640" UserId="5668" />
  <row Id="7823" PostId="5045" Score="0" Text="Зазначу, шчо загалом розповсьуџеніше поньатье по сьвіту — _анімованиј фільм_ (_анімоване кіно_) чи просто _анімаціја_. Посеред південсловјан також зустрічајеть сьа [_цртани филм_](//sr.wikipedia.org/wiki/Цртани_филм), тобто [мальованиј](https://pl.wiktionary.org/wiki/crtati). Особисто вживају _рухавка_, але це не затверџене, або зі [застарілим значіньам](//r2u.org.ua/s?w=рухавка&amp;highlight=on), до котрого доперти непросто. Дльа фізкультурних је вже [руханка](//google.com.ua/search?q=руханка&amp;lr=-lang_ru&amp;safe=off). Слово _рухорис_ цьікаве і непогане." CreationDate="2018-10-17T19:54:19.697" UserId="585" />
  <row Id="7827" PostId="5045" Score="0" Text="@follower у зв'язку з [цим](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/5042/%D0%A7%D0%B8-%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%BE-%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8-%D0%BB%D0%B8%D0%B3%D0%B0%D0%B9%D1%88%D0%B2%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%8C-%D0%BB%D0%B8%D0%B3%D0%B0%D0%B9%D1%88%D0%BF%D0%B0%D0%B3%D0%B0) питанням, чому не *рисорух*?" CreationDate="2018-10-18T07:21:19.350" UserId="9" />
  <row Id="7828" PostId="5045" Score="0" Text="@Yola Бо тут _рис_ не від _рисувати_, а _рисунок_, јак і багато подібних слів: _правопис_, де _пис_ не від _писати_, а _писанье_ (_письмо_)." CreationDate="2018-10-18T07:42:41.907" UserId="585" />
  <row Id="7831" PostId="5047" Score="0" Text="&quot;нитик&quot; на мій погляд підходить якнайкраще." CreationDate="2018-10-18T11:42:43.007" UserId="243" />
  <row Id="7832" PostId="5047" Score="0" Text="@AlexSodin  я питаю про процес, не про людину, яка перебуває в цьому процесі. До того ж, нити, ниття - не терміни, більш розмовні слова." CreationDate="2018-10-18T11:45:43.660" UserId="240" />
  <row Id="7834" PostId="5047" Score="0" Text="в такому випадку - &quot;ниття&quot;" CreationDate="2018-10-18T16:04:38.337" UserId="243" />
  <row Id="7824" PostId="5048" Score="0" Text="The problem is, I don't see саможаління in sum.in.ua or any other dictionary. How comes?" CreationDate="2018-10-18T06:00:15.353" UserId="240" />
  <row Id="7825" PostId="5048" Score="0" Text="@P.Vovk hm... perhaps, it's considered to be non-standard Ukrainian... I don't see any other explanation. In this case, жалість до самого себе will do the job." CreationDate="2018-10-18T06:29:44.810" UserId="1739" />
  <row Id="7845" PostId="5048" Score="0" Text="&quot;жалість до самого себе&quot; is four words, I was looking for sth shorter than that. Would it be all right to use &quot;саможаління&quot;? Αs people do use it [on the web](https://goo.gl/CRvzTm), I'm just not sure if it's correct." CreationDate="2018-10-20T09:08:28.303" UserId="240" />
  <row Id="7858" PostId="5049" Score="0" Text="дослівно, думаю, таки означає &quot;окрилені слова&quot;." CreationDate="2018-10-22T23:10:23.863" UserId="240" />
  <row Id="7861" PostId="5049" Score="0" Text="@P.Vovk, точно, дякую!" CreationDate="2018-10-23T12:20:34.690" UserId="8" />
  <row Id="7866" PostId="5049" Score="1" Text="У [«Великій російській енциклопедії»](https://bigenc.ru/linguistics/text/2638018) шлях розписано трохи докладніше: «Вислів „крилаті слова“ (метафорич. образ – „слова, що вилітають з вуст мовця“) взято з поем Гомера. В кін. 18 ст. його вжив нім. поет Ф. Г. Клопшток. В ролі філологіч. термина введено Г. Бюхманом (Німеччина) в кн. „Geflügelte Worte“ (1864)»." CreationDate="2018-10-23T19:49:31.493" UserId="4" />
  <row Id="7835" PostId="5050" Score="0" Text="То питання про _self-loathing_, чи _self-pity_, чи це дві різні запитання, чи вони якось пов'язані?" CreationDate="2018-10-18T16:42:46.093" UserId="4" />
  <row Id="7836" PostId="5050" Score="0" Text="@Sasha вважаєте, треба зробити два різних? Бо нема відповіді ані на перше, ані на друге. Але мені здавалося, що то синоніми." CreationDate="2018-10-18T16:52:10.040" UserId="240" />
  <row Id="7838" PostId="5050" Score="1" Text="Self-loathing (self-hatred) і self-esteem — синоніми? Ой, навряд. По-моєму, це майже протилежні речі. Я хоч не прихильник кожного разу вимагати розділення таких питань, але цього разу, мені здається, варто якщо не розділити, то хоча б чітко пояснити, що Ви питаєте про дві речі відразу (і в назві запитання зазначити обидва слова). Але мені здається, скоро прийде учасник, що часто агітував за розділення подібних питань (я не пам'ятаю на 100%, але це був, здається, bytebuster)." CreationDate="2018-10-18T17:07:47.703" UserId="4" />
  <row Id="7841" PostId="5050" Score="0" Text="Оу, перепрошую, я хотів написати, що self-loathing (self-hatred) і self-pity — навряд чи синоніми (але випадково написав «self-loathing (self-hatred) і self-esteem»)." CreationDate="2018-10-19T10:45:40.563" UserId="4" />
  <row Id="7843" PostId="5050" Score="0" Text="@Sasha поки просто змінив питання, далі подивимось, дякую. Можемо видалити ці коментарі." CreationDate="2018-10-19T11:08:55.570" UserId="240" />
  <row Id="7833" PostId="5052" Score="1" Text="я так дивлюся, що й саме Selbstmitleid, мабуть, можна перекласти як &quot;співчуття собі&quot; або самоспівчуття." CreationDate="2018-10-18T16:02:53.490" UserId="240" />
  <row Id="7837" PostId="5055" Score="2" Text="Вітаємо на сайті і сподіваємось на плідну співпрацю." CreationDate="2018-10-18T16:58:53.760" UserId="240" />
  <row Id="7839" PostId="5055" Score="0" Text="Але ж слово _[через](http://sum.in.ua/s/cherez)_ має **не лише** значення причини (зокрема значення 6 за наведеним мною посиланням якраз стосується поставленого питання й підтверджене цитатами Шевченка, Квітки-Основ'яненка, Тютюнника, Гончара, Стельмаха)." CreationDate="2018-10-18T17:12:19.813" UserId="4" />
  <row Id="7847" PostId="5065" Score="2" Text="Такі речі, мабуть, варто дивитися в спеціалізованих (кулінарних) джерелах, тлумачні словники до таких речей можуть підходити надто поверхнево. [Російська Вікіпедія](//ru.wikipedia.org/w/index.php?title=Маффин&amp;oldid=92513913) пише, що мафін — «американський варіант кексу», [українська](//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Мафін&amp;oldid=20051225) наразі не пише (хоча це теж не спеціалізовані джерела). В будь-якому разі, це не повністю еквівалентні поняття, навіть якщо вони частково перетинаються чи одне з них є частковим випадком іншого." CreationDate="2018-10-20T19:15:50.257" UserId="4" />
  <row Id="7848" PostId="5065" Score="1" Text="До речі, навіть якщо підходити пуристично, то я не бачу причин замінювати _мафін_ на _кекс_, бо _кекс_ — теж запозичення, причому теж з англійської (від _cake(s)_)." CreationDate="2018-10-20T19:18:21.563" UserId="4" />
  <row Id="7856" PostId="5067" Score="2" Text="У версії для комп'ютера гугл дає варіанти - забавлянки, забавки. Ось тут http://abetka.ukrlife.org/g_zabavy.htm є збірка ігор під назвою &quot;Забавлянки для масажу та купання дитини&quot;." CreationDate="2018-10-22T08:16:33.783" UserId="69" />
  <row Id="8080" PostId="5067" Score="0" Text="-1: автор так і не надав перекладу цього слова своїми словами українською мовою." CreationDate="2018-11-29T04:20:11.253" UserId="8" />
  <row Id="7850" PostId="5068" Score="1" Text="Цікаво, що якщо вірити slovnyk.net, то наголос у _матрійка_ та _мотрійка_ різний." CreationDate="2018-10-21T10:29:52.970" UserId="4" />
  <row Id="7865" PostId="5073" Score="2" Text="Ще можу додати версію: у тюркських мовах є явище редуплікації, коли для позначення групи схожих предметів слово повторюють, замінюючи першу літеру на &quot;м&quot;, звідси походять &quot;шашлик-машлик&quot; (шашлик і таке інше), &quot;культур-мультур&quot; (культура і все що з нею пов'язане), або kitap-mitap (kitap турецькою &quot;книга&quot;, kitap-mitap - книги та інша література). Може і кашка-малашка створена за подібним принципом." CreationDate="2018-10-23T16:12:27.683" UserId="69" />
  <row Id="7868" PostId="5078" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Запитання, які не демонструють спроби автора самостійно відповісти на нього, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour](https://goo.gl/XbjRge), [How to Ask](https://goo.gl/KuCfff) а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](https://goo.gl/wnuKFr). Щоб виправити запитання, натисніть edit у лівому нижньому куті під запитанням. Ще раз, ласкаво просимо і дякуємо, що приєдналися до спільноти!" CreationDate="2018-10-24T10:25:27.403" UserId="240" />
  <row Id="7867" PostId="5079" Score="0" Text="Додам (хоча це чисто інтуїтивно), що такі вказівні займенники часто опускають: «зроблю, що можу» («зроблю те, що можу»), «скажу, що знаю» («скажу те, що знаю») і т.ін. Але опускають їх частіше в тому випадку, коли дієслово перехідне, тобто вимагає знахідного відмінка: «зроблю (що?)», «скажу (що?)» і т.ін. Тут же дієслово неперехідне, вимагає орудного відмінка — «ділитися (чим?)». Тому «розповім те, що мене підштовхнуло» **і** «розповім, що мене підштовхнуло», але, здається, **лише** «поділюся тим, що мене підштовхнуло»." CreationDate="2018-10-24T09:39:21.823" UserId="4" />
  <row Id="7869" PostId="5079" Score="0" Text="@Sasha саме так." CreationDate="2018-10-24T11:30:40.610" UserId="1739" />
  <row Id="7878" PostId="5084" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Дякуємо, що приєдналися до спільноти." CreationDate="2018-10-25T15:29:18.247" UserId="240" />
  <row Id="7879" PostId="5084" Score="0" Text="@P.Vovk Дуже дякую : ]" CreationDate="2018-10-25T17:50:25.870" UserId="753" />
  <row Id="7880" PostId="5084" Score="0" Text="А, і ще сподіваємось на плідну співпрацю! Ледь не забув))" CreationDate="2018-10-25T18:15:08.660" UserId="240" />
  <row Id="7884" PostId="5085" Score="0" Text="Анатолій, питання про мультфільм, а не мультиплікацію" CreationDate="2018-10-27T04:26:01.140" UserId="1467" />
  <row Id="7886" PostId="5085" Score="2" Text="Слово мультфільм - мультиплікаційний фільм... У вас виникли сумніви чи слово &quot;фільм&quot; запозичене?! Мені здається тут і так все зрозуміло, а от про походження слова &quot;мультиплікація&quot;, яке складає першу частину слова мультфільм я написав докладніше. Чесно, я не розумію за що мінус, бо якщо вже й ставете його, то поясніть нормально, що саме вам не сподобалося." CreationDate="2018-10-27T14:56:21.740" UserId="1505" />
  <row Id="7889" PostId="5085" Score="2" Text="Я так розумію, підтекст запитання — чи слово _мультфільм_ запозичене напряму з німецької, чи через російську (чи, може, власна комбінація чужих слів). Якщо розглядати запитання так, то різниця між _мультиплікаційний фільм_ і _мультфільм_ стає суттєвішою: наприклад, слова _мультиплікаційний_ і _фільм_ можуть виявитися давнішими запозиченнями з заходу, а _мультфільм_ — новішим запозиченням/калькою/утворенням часів СРСР. Але оскільки запитання це ніяк не пояснює, то я вважаю, що мінус Вам поставили дарма — Ваша відповідь чітко дає зрозуміти, що принаймні одна з частин слова є запозиченою." CreationDate="2018-10-27T16:20:49.473" UserId="4" />
  <row Id="7892" PostId="5085" Score="1" Text="А я не звертався до когось конкретного)&#xA;Просто, якщо стоїть мінус, то хочеться знати, що саме не так і, якщо є якась справді помилка у відповіді, я її обов'язково виправлю чи доповню відповідь." CreationDate="2018-10-27T17:47:24.717" UserId="1505" />
  <row Id="7904" PostId="5085" Score="0" Text="@MariiaMatskevych, поясню свою думку. Мені здається, в цьому випадку запитання має бути вточнене. Бо формально воно правильне — Ви питаєте про _мультфільм_, але при швидкому прочитанні відповідач може не розуміти, що Ви питаєте **саме** про скорочення _мультфільм_, а не про слова в його основі." CreationDate="2018-10-29T11:58:55.207" UserId="4" />
  <row Id="7907" PostId="5085" Score="0" Text="@Анатолій, я попросив Марію Мацкевич відредагувати запитання (і частково відредагував сам). Тепер воно стало, мені здається, конкретнішим, але тепер, мені здається, мне несумісне з такою відповіддю." CreationDate="2018-10-29T17:53:00.117" UserId="4" />
  <row Id="7909" PostId="5085" Score="0" Text="А я в ЕСУМ бачу, що слово мультфільм незрозуміло звідки запозичене, а не з німецької (там є лише посилання на російську й болгарську). Мінус зняв, бо тут вже серйозна спроба розібратися. Давайте продовжимо." CreationDate="2018-10-29T19:57:04.493" UserId="240" />
  <row Id="7885" PostId="5087" Score="0" Text="Здається, не містить якоїсь нової інформації порівняно з [відповіддю P. Vovk](/a/3796). Хіба що [посилання](https://ukr-mova.in.ua/library/frazeologizmu/z-doshhu-ta-pid-runvu), але, по-моєму, його можна було просто додати в коментарях до наявної відповіді. Чи я чогось не помітив? (Може, задля малюнка?)" CreationDate="2018-10-27T14:01:59.257" UserId="4" />
  <row Id="7893" PostId="5087" Score="0" Text="@Sasha так, задля малюнку. Можу видалити відповідь, якщо потрібно." CreationDate="2018-10-27T17:56:28.540" UserId="1467" />
  <row Id="7894" PostId="5087" Score="0" Text="Мабуть, хай буде." CreationDate="2018-10-27T19:40:10.140" UserId="4" />
  <row Id="7887" PostId="5088" Score="1" Text="[Стаття на сайті «Моя освіта»](http://moyaosvita.com.ua/juzha-i-napoi/chim-vidriznyayetsya-keks-vid-maffina/) виявилася напівграмотним перекладом [цієї російської статті](https://thedifference.ru/otlichie-keksa-ot-maffina/)." CreationDate="2018-10-27T15:58:25.773" UserId="4" />
  <row Id="7888" PostId="5088" Score="2" Text="Не розумію, навіщо шукати значення слів &quot;кекс&quot; і &quot;мафін&quot; на російських сайтах і в недбалих перекладах статей з тих сайтів, якщо ці слова не походять з російської мови. Поки що мінус один. Ще й тому, що нема перекладу українською цитати з εδαλεγκο.ρυ." CreationDate="2018-10-27T16:04:22.180" UserId="240" />
  <row Id="7900" PostId="5088" Score="0" Text="@P.Vovk, ну, принаймні одне українське джерело (що, до речі, посилається на інше джерело) відповідь має. Тому, по-моєму, вона не заслуговує на мінус. Щодо російських відповідників _кекс_ і _маффин_, то по-моєму, оскільки ці слова запозичені відразу декількома мовами (щонайменше: польською, рос., укр.) з одних і тих самих джерел, і значення цих слів у цих мовах можуть бути дуже близькими, то, як вторинне джерело, така інформація, мені здається, підійде (хоча подавати її треба трішки акуратніше, мовляв, «у рос. мові ці слова теж мають різне знач., хоч ситуація там й не обов. збігається з укр.»)." CreationDate="2018-10-28T07:58:39.197" UserId="4" />
  <row Id="7908" PostId="5088" Score="0" Text="По-моєму, несправедливо, що ця відповідь отримала негативну оцінку." CreationDate="2018-10-29T17:53:54.600" UserId="4" />
  <row Id="7897" PostId="5090" Score="0" Text="Лиш припускају, шчо то від [вити 2](http://sum.in.ua/s/vyty)." CreationDate="2018-10-27T22:49:23.170" UserId="585" />
  <row Id="7898" PostId="5091" Score="3" Text="«Чи варто?» — це суто opinion-based запитання, VTC." CreationDate="2018-10-27T23:21:29.120" UserId="8" />
  <row Id="7899" PostId="5091" Score="1" Text="[r2u](https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%8F&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on) підтримує *провідну зорю*" CreationDate="2018-10-28T07:15:07.833" UserId="9" />
  <row Id="7919" PostId="5091" Score="1" Text="мене збентежив переклад самого слова &quot;путеводная&quot; (дороговказ)" CreationDate="2018-10-31T15:17:07.620" UserId="1537" />
  <row Id="7920" PostId="5095" Score="1" Text="дуже цікаво, дякую)" CreationDate="2018-10-31T15:20:21.183" UserId="1537" />
  <row Id="8015" PostId="5095" Score="1" Text="https://ukrainian.stackexchange.com/a/5189" CreationDate="2018-11-14T20:03:58.953" UserId="4" />
  <row Id="8126" PostId="5095" Score="2" Text="Отже, це жахливе &quot;змішування&quot; сталося &quot;завдяки&quot; поганому розрізнюванню літер _&quot;ш&quot;_ і _&quot;т&quot;_ якоюсь програмою OCR :)" CreationDate="2018-12-14T23:33:20.223" UserId="1787" />
  <row Id="7910" PostId="5096" Score="0" Text="Не упевнений, що такі запитання відповідають формату SE. Як мінімум, варто прибрати запрошення до «власних спостережень користувачів», що є opinion-based." CreationDate="2018-10-29T22:20:06.743" UserId="8" />
  <row Id="7911" PostId="5096" Score="0" Text="Мався на увазі досвід (бо можливо хтось із користувачів і справді спеціаліст по фонетиці), однак, якщо ви так вважаєте, я заберу цю частину запитання." CreationDate="2018-10-30T06:06:21.280" UserId="1505" />
  <row Id="7913" PostId="5096" Score="0" Text="Ось [напрьам](http://www.slavatlas.org/publications.html), дальі справа за вами." CreationDate="2018-10-30T19:48:50.457" UserId="585" />
  <row Id="7914" PostId="5096" Score="0" Text="Дякую, а можливо ви можете порадити ще й якісь матеріали українською?" CreationDate="2018-10-30T20:00:19.683" UserId="1505" />
  <row Id="7915" PostId="5101" Score="0" Text="блокбастером може бути драма чи комедія" CreationDate="2018-10-31T07:37:10.103" UserId="9" />
  <row Id="7916" PostId="5101" Score="1" Text="Я б радше зробив висновок, що значення слова _блокбастер_ ще остаточно не встановилося. «Правильне» значення — високобюджетний успішний (?) фільм, але багато хто асоціює це слово з фільмами-бойовиками (екнш-фільмами), а дехто навіть вважає за прийнятне застосовувати це слово за межами кіноіндустрії (роман-блокбастер, гра-блокбастер)." CreationDate="2018-10-31T08:58:47.910" UserId="4" />
  <row Id="7917" PostId="5101" Score="0" Text="Для відповіді брав за основу значення слова &quot;блокбастер&quot; із Вікіпедії та із самого питання, однак згоден, що у багатьох це слово асоціюється із екшн-фільмами і гадаю, що і в цьому випадку слово &quot;бойовик&quot; буде непоганим відповідником." CreationDate="2018-10-31T09:53:57.363" UserId="1505" />
  <row Id="7918" PostId="5101" Score="1" Text="В вікіпедії немає нічого про бойовики." CreationDate="2018-10-31T13:45:12.990" UserId="9" />
  <row Id="7926" PostId="5101" Score="0" Text="Я про визначення слова &quot;блокбастер&quot;, яке подається в Вікіпедії." CreationDate="2018-11-01T17:48:48.123" UserId="1505" />
  <row Id="11827" PostId="5102" Score="0" Text="Саме для вашого запитання ПРОСУНУТИЙ РІВЕНЬ буде найкращим українським відповідніком. Але пам'ятаємо, що переклад завжді здійснюється відповідно до контексту." CreationDate="2021-10-01T23:51:54.367" UserId="2207" />
  <row Id="7929" PostId="5104" Score="0" Text="Чув таку версію що це від назви турецького міста Бурса, яка свого часу (1326—1365) навіть була столицею Османьскої імперії." CreationDate="2018-11-03T17:04:57.543" UserId="215" />
  <row Id="7927" PostId="5117" Score="2" Text="Але ж і _дитина_, і _сад_ — слова праслов'янського походження." CreationDate="2018-11-03T13:09:34.523" UserId="4" />
  <row Id="7928" PostId="5117" Score="0" Text="А чи не може це бути скалькованим перекладом німецького &quot;Kindergarten&quot; (подаю інформацію з Вікіпедії, бо не зміг знайти походження цього слова в ЕСУМі)?" CreationDate="2018-11-03T13:18:33.360" UserId="1505" />
  <row Id="7982" PostId="5117" Score="0" Text="Так і є. Просто окремі слова українські — і на мою думку, калька не є чимось принципово поганим, це просто один із способів творення нових слів/конструкцій у мові. Але так, в такому ракурсі питання, звісно, має сенс." CreationDate="2018-11-10T15:04:58.677" UserId="4" />
  <row Id="7937" PostId="5120" Score="1" Text="Це і є звичайний середній рід. Від м’якої відміни його різнить лише фонетичний перехід   -ьjе(мъ) &gt; --ьja(мъ), з наступним подовженням приголосного." CreationDate="2018-11-05T18:04:21.547" UserId="1633" />
  <row Id="7931" PostId="5121" Score="1" Text="Запитанье-родич: [Як назвати оформлення отримання новин в мережі?](/q/2551/)" CreationDate="2018-11-04T10:20:14.450" UserId="585" />
  <row Id="11161" PostId="5123" Score="1" Text="Додам, що _послідувач_ — доволі рідковживаний варіант ([лише 3 трапляння в ГРАК-10](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;queryselector=wordrow&amp;word=послідувач.*)), хоча в деяких аспектах він мені подобається навіть більше за _послідовник_." CreationDate="2021-01-31T08:42:29.247" UserId="4" />
  <row Id="7932" PostId="5124" Score="0" Text="Тут запитували про јменник. Отже _відточенье_? Слово непогане, так. Але, нмд, _відточенье_ — сье коли польіпшујуть чогось, А _training_, јак і украјинське _тренуванье_ мо' значити також і те, шчо вчать з 0. Навіть јакшчо про сього забути, то _відточенье_ маје на увазі вивід чогось јакісного. Сьебто _ја тренују мову_ та _ја відточују мову_ — мајуть инші забарвлень. Тому, будь ласка, појасніть, чому «те шчо тре' дльа повсьакденного вживу»." CreationDate="2018-11-04T10:33:48.430" UserId="585" />
  <row Id="7933" PostId="5124" Score="0" Text="Вітаємо на сайті Ukrainian Language.SE! Почитайте, будь ласка, як мають виглядати відповіді на нашому сайті: [хороші запитання й відповіді](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/5/240). Скоріш за все, цю відповідь будуть мінусувати, але не знічуйтесь. Просто продовжуйте пробувати. Сподіваємось на плідну співпрацю." CreationDate="2018-11-04T11:02:09.220" UserId="240" />
  <row Id="11880" PostId="5128" Score="0" Text="Це якийсь пекельний діалект. Ми шукаємо письмову загальноприйнятну норму." CreationDate="2021-11-03T14:04:29.497" UserId="538" />
  <row Id="11061" PostId="5137" Score="1" Text="Так казка про Чернiвцi i є. https://shpalta.media/tag/nebesni-noti/" CreationDate="2021-01-20T14:50:39.973" UserId="3027" />
  <row Id="11064" PostId="5137" Score="1" Text="[РОЗВИТОК ЛЕКСИКИ УКРАЇНСЬКИХ ГОВІРОК БУКОВИНИ В ХХ СТОЛІТТІ](http://library.chnu.edu.ua/res/library/elib/visnyk_chnu/visnyk_chnu_2008_0428_0429.pdf) На цьому тлі за останні 60 років спостерігається значна втрата слів, запозичених в часи Австрії з німецької мови. Перестали користуватися німецькими словами, якими позначалися різні військові реалії: &lt;...&gt; Побутова лексика, яка вийшла із вжитку: &lt;...&gt; 'Шіфа – корабель.Шіцу'вати – оцінювати майно. Ш'пацір – прогулянка." CreationDate="2021-01-20T17:21:36.500" UserId="69" />
  <row Id="11065" PostId="5137" Score="1" Text="Також Русинсько-український словник (вікісловник) https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA:%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA &quot;шіфа — корабель&quot;." CreationDate="2021-01-20T17:25:03.643" UserId="69" />
  <row Id="8188" PostId="5142" Score="0" Text="Слово &quot;прошу&quot; часто і широко слово вживається на Галичині в різних контекстах, так що малоймовірно що це русизм.&#xA;- Як аналог &quot;запрошую&quot; - &quot;Прошу до столу&quot;,&#xA;- Як відповідь на слово &quot;дякую&quot;&#xA;- Як прохання до співрозмовника повторити фразу яку не розчув&#xA;Так що говорити про синоніми &quot;прошу&quot; і &quot;прохаю&quot; можна тільки в ключі одного з значень слова &quot;прошу&quot;." CreationDate="2018-12-24T16:44:39.227" UserId="448" />
  <row Id="7942" PostId="5146" Score="0" Text="Гадаю, що &quot;крутезні поради&quot; - найкращий варіант. Чому не &quot;вбивчі&quot;? Я тут опитав декількох знайомих і у всі вони відповіли , що &quot;вбивчі поради&quot; - це якісь погані поради, які приведуть до небажаних наслідків." CreationDate="2018-11-06T18:39:53.793" UserId="1505" />
  <row Id="7943" PostId="5146" Score="4" Text="@Анатолій якщо ви хочете зануритися у перекладацьку діяльність, то справді треба балансувати поміж словниковими значеннями слів і тим, як люди сприймають те чи інше слово. Втім, я б не покладався **лише** на думку людей. Ви цілком можете надати слову того значення, яке хочете утвердити, якщо впевнені у перекладі саме у такий спосіб. Все залежить від ваших потреб і контексту." CreationDate="2018-11-06T18:53:27.767" UserId="240" />
  <row Id="7946" PostId="5148" Score="1" Text="Друге Ваше посилання (yakszrobiti.ru) є таким самим рерайтом [російської статті](https://thedifference.ru/chem-otlichaetsya-portmone-ot-koshelka/) на TheDifference.ru, як і останнє посилання (moyaosvita.com.ua) з [відповіді Oksanka S](/a/3748)." CreationDate="2018-11-06T19:49:37.163" UserId="4" />
  <row Id="7947" PostId="5148" Score="1" Text="Перше ж Ваше посилання заперечує те, що гаманці є лише жіночими: «Як вибрати модні чоловічі гаманці? &lt;…&gt; І тому модні чоловічі гаманці сьогодні не менш популярні, ніж жіночі» (і [зображення](https://komuchtopodarit.ru/wp-content/uploads/2015/06/mozhno-li-darit-koshelek-3.jpeg) речі, яка згідно з описом не є портмоне через великі розміри й наявність застібки, але виглядає чоловічою)." CreationDate="2018-11-06T19:51:24.057" UserId="4" />
  <row Id="7949" PostId="5150" Score="0" Text="[Різниця між словами _супровід_ та _супроводження_](/q/3552/). Зазначу, шчо тут шче приросток [_о_ — 15](https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_pryrostky)." CreationDate="2018-11-08T10:51:42.087" UserId="585" />
  <row Id="7952" PostId="5151" Score="0" Text="Чому? Все је – шукајте в словіі [_пішиј_](http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf#page=420). Ось шче на [додачу](https://i.imgur.com/e0tDlyf.png)." CreationDate="2018-11-09T07:11:08.760" UserId="585" />
  <row Id="7953" PostId="5151" Score="0" Text="То виходить слово походить від назви земельної одиниці міри?" CreationDate="2018-11-09T07:15:14.593" UserId="1505" />
  <row Id="7954" PostId="5151" Score="0" Text="Ньі, від слова [тс.] — так само, сьебто _піхотинець_." CreationDate="2018-11-09T07:15:55.883" UserId="585" />
  <row Id="7965" PostId="5151" Score="0" Text="Тобто виходить, що все таки не запозичене слово? А ще, що схожі варіанти є і у інших слов'янських мовах." CreationDate="2018-11-09T11:26:09.420" UserId="1505" />
  <row Id="7966" PostId="5151" Score="0" Text="Саме слово не запозичене, а спосіб вживу калькованиј, однак, јак видно, не обовјазково з московськојі. Тому бажано вточнити питанье. Також про всьак зазначу, шчо імена постатеј бувајуть ріжними, особливо в розмовному. Сьебто &quot;ферзь&quot; мо’ бути &quot;королева&quot;, &quot;слон&quot; — &quot;офіцер&quot;, &quot;тура&quot; — &quot;ладдье&quot;, і дальі." CreationDate="2018-11-09T11:36:23.867" UserId="585" />
  <row Id="7951" PostId="5152" Score="0" Text="зброя це знаряддя для агресії або захисту шляхом контратаки." CreationDate="2018-11-08T20:29:51.370" UserId="1067" />
  <row Id="7964" PostId="5152" Score="0" Text="згоден, *озброєння* складається з наявної *зброї*" CreationDate="2018-11-09T08:20:35.693" UserId="9" />
  <row Id="7962" PostId="5157" Score="0" Text="&quot;...в художньому творі...&quot; в реальному житті склалося навпаки =)" CreationDate="2018-11-09T08:04:46.307" UserId="1067" />
  <row Id="8058" PostId="5159" Score="0" Text="Шчо не так з _гей_?" CreationDate="2018-11-23T22:36:11.393" UserId="585" />
  <row Id="8059" PostId="5159" Score="0" Text="Дякую за редагування, виглядає краще. Долучаюсь до питання пана follower. Що не так з &quot;гей&quot;? Як на мене, це суто український, дуже автентичний вигук." CreationDate="2018-11-24T13:59:25.510" UserId="240" />
  <row Id="7968" PostId="5161" Score="1" Text="Так, це переклад російської статті [«Что значит „бить баклуши“? Значение и происхождение выражения „бить баклуши“»](http://fb.ru/article/132270/chto-znachit-bit-baklushi-znachenie-i-proishojdenie-vyirajeniya-bit-baklushi). Чи стосується написане про _баклуши_ також _байдиків_ — я не знаю (можливо, ці слова мають щось спільне в походженні, можливо, ні)." CreationDate="2018-11-09T18:13:07.733" UserId="4" />
  <row Id="7969" PostId="5161" Score="0" Text="Пропонуєте забрати ті дві версії із відповіді?" CreationDate="2018-11-09T18:15:39.570" UserId="1505" />
  <row Id="7972" PostId="5161" Score="1" Text="Я б частково залишив через 2 причини: (1) бачу, той сайт багатьох ошукав, тож краще явно згадати його й пояснити, чому та стаття недостовірна, ніж просто вилучати інформацію; (2) випадково так склалося, що частина інформації, можливо, є достовірною — [ЕСУМ](http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=115) теж каже, що _байда_ — дерев'яний інструмент і човен (і можливо, колись означало «брус, колода»), тому ту частину, що підтримується ЕСУМом, можна залишити з поясненням, мовляв, здається, вона підтримується ЕСУМом." CreationDate="2018-11-09T18:37:50.727" UserId="4" />
  <row Id="7973" PostId="5161" Score="0" Text="Тобто залишив би, але з суттєвою переробкою, мовляв, такий-то сайт пропонує такі-то версії, але вони недостовірні тому що…, але при цьому така-то частина інформації, здається, підтримується ЕСУМом, тому можливо, частина є достовірною." CreationDate="2018-11-09T18:52:05.127" UserId="4" />
  <row Id="7974" PostId="5161" Score="0" Text="Вніс деякі зміни" CreationDate="2018-11-09T20:29:55.090" UserId="1505" />
  <row Id="7975" PostId="5161" Score="1" Text="До речі, перепрошую, я спочатку не зрозумів, що перша версія зацитована з іншого джерела (я чомусь подумав, що вона звідти ж). Але те джерело **теж** виявилося перекладом [російської статті](http://www.aif.ru/archive/1727312), хоч й іншої. Отож фактично це про слово _баклуши_ (хоч може статися так, що _байдики_ й _баклуши_ мають подібне походження)." CreationDate="2018-11-10T06:46:14.853" UserId="4" />
  <row Id="7976" PostId="5164" Score="1" Text="Добрий день. Ця відповідь не підкріплена джерелами й прикладами застосування такого перекладу. Можна очікувати досить багато мінусів. На SE такі відповіді не заохочуються." CreationDate="2018-11-10T11:26:25.797" UserId="240" />
  <row Id="7977" PostId="5164" Score="3" Text="Хоч я й плюсанув відповідь, та все ж згоден із зауваженням." CreationDate="2018-11-10T12:30:01.997" UserId="9" />
  <row Id="7978" PostId="5164" Score="2" Text="&quot;Можна очікувати досить багато мінусів.&quot; бажання людини бути соціальною за рахунок схвалення у вигляді так званих плюсів це таке собі. Стислість, власна думка та інтуїтивність лиш це я маю." CreationDate="2018-11-10T12:36:34.183" UserId="1067" />
  <row Id="7987" PostId="5164" Score="2" Text="З іншого боку, [тут](https://ukrainian.stackexchange.com/a/5136/240) ви не полінувались дати посилання на словники)" CreationDate="2018-11-11T11:00:17.320" UserId="240" />
  <row Id="7988" PostId="5164" Score="0" Text="Якщо ви не збираєтесь додавати якісь джерела й пояснення - я перетворюю цей пост на коментар." CreationDate="2018-11-11T11:01:54.563" UserId="240" />
  <row Id="7993" PostId="5164" Score="0" Text="Ну, начебто я додав значення вигуку." CreationDate="2018-11-11T19:10:16.463" UserId="1067" />
  <row Id="9772" PostId="5164" Score="0" Text="Не завжди просто носіям мови пояснити складно прості речі. В цьому допомагають додаткові запитання, які вказують на частини речення, які не зрозумів читач." CreationDate="2019-12-13T13:03:49.250" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9939" PostId="5164" Score="3" Text="або ще більше посилення - огого-ефект )" CreationDate="2019-12-26T17:29:19.593" UserId="905" />
  <row Id="8112" PostId="5169" Score="0" Text="Припускаю, що «розбивати парк» може належати до професійної лексики, а «садити парк» — до загальної. (Також припускаю, що _розбиття_ може мати на увазі більшу кількість процесів, ніж _саджання_: _саджання_ включає лише безпосередньо посадку дерев, а _розбиття_ — також проектування, підготовку ділянки, облаштування доріжок/лавок/тощо й т.ін.)." CreationDate="2018-12-12T15:05:15.457" UserId="4" />
  <row Id="7983" PostId="5170" Score="3" Text="Останній абзац — це два запитання, а не одне. Окрім того, «чи варто?» є завжди субʼєктивним, і на нього відповісти у рамках Stack Exchange неможливо. Окрім того, стосовно теґів: яке з цих слів — росіянізм? «Ліхтар»?" CreationDate="2018-11-10T22:10:29.257" UserId="8" />
  <row Id="7984" PostId="5170" Score="0" Text="Теж згадую шкільні часи, як раз вже видали книжки зарубіжної літератури при Ющенко. Наша вчителька багато разів критикувала наявність українського перекладу та казала мов &quot;неможливо передати сенс/суть&quot;(подібне, розпливчато пам'ятаю(переклад)) та все ж таки — звісно варто, бо російська мова зараз &quot;факультативна&quot;, а тобто людей які гарно володіють &quot;язиком&quot; після навчальних закладів буде з'являтися все менше та навіть без цього для кращого просякненням сенсу/духу." CreationDate="2018-11-11T05:29:46.407" UserId="1067" />
  <row Id="7985" PostId="5170" Score="0" Text="&quot;Чому в українському перекладі з'явилось слово &quot;ліхтар&quot;? &quot; гмм, кожен перекладач передає суть через свою призму бачення.   &#xA;Тобто переклад це адаптація якоїсь інфомації під якусь іншу мову(ключеве слово адаптація). А чому саме в цьому випадку?!  ммм, можливо для усвідомленності &quot;само брехні&quot;, мов в темряві по іншому заговориш." CreationDate="2018-11-11T05:34:57.693" UserId="1067" />
  <row Id="7986" PostId="5170" Score="0" Text="Це питання не відповідає критеріям спільноти, але дам собі раду швидко поставити лише одне питання: чим російська мова так відрізняється від інших мов, що з неї не можна або не варто перекладати щось українською?" CreationDate="2018-11-11T10:17:33.193" UserId="240" />
  <row Id="7994" PostId="5170" Score="0" Text="в них інша конструкція творення речень та губиться душа(останнє від шкільного вчителя про творчість Пушкіна)......... &quot;чим російська мова так відрізняється від інших мов, що з неї не можна або не варто перекладати щось українською?&quot; проблема не саме в російській... ммм, тобто переклад це авторська інтерпретація, а тобто наведу випадок(без джерела), відома  письменниця з південної або західної европи прочитала переклад українського та російського примірника та заявила, що загублено понад 30% сюжету. Можна казати мов перекладачі третьосортні, однак я так не скажу, бо сам стикнувся з перекладом" CreationDate="2018-11-11T19:27:28.163" UserId="1067" />
  <row Id="8000" PostId="5170" Score="0" Text="@bytebuster, автор відредагувала запитання (тепер воно лише про ліхтар) — як вважаєте, чи варто перевідкрити?" CreationDate="2018-11-12T16:51:09.907" UserId="4" />
  <row Id="8001" PostId="5170" Score="0" Text="@ВіталійМацкевич так питання насправді політичне, а не мовознавче: чи мають люди в Україні знати російську мову, а чи мають мати переклади зі всіх мов включно з російською, а якщо вже сильно захочуть, то вчити російську на рівні зі всіма рештою мовами? Тому питання й закрите. Смисл втрачається у перекладі з будь-якої мови, але це не значить, що перекладати не варто." CreationDate="2018-11-12T18:33:06.367" UserId="240" />
  <row Id="8002" PostId="5170" Score="0" Text="@P. Vovk Я ж так і написав трохи вище та для мене воно ніяк не політичне" CreationDate="2018-11-12T18:52:46.697" UserId="1067" />
  <row Id="7990" PostId="5171" Score="0" Text="Змінив на посилання, силка - калька російської ccылка." CreationDate="2018-11-11T13:46:33.693" UserId="1505" />
  <row Id="7991" PostId="5171" Score="0" Text="Навіть јакшчо калька, то правильіше _зсилка._" CreationDate="2018-11-11T14:32:07.657" UserId="585" />
  <row Id="7992" PostId="5176" Score="0" Text="Цікаво, що це за порожній горіх і чому людина помирає, якщо його з'їсть." CreationDate="2018-11-11T18:59:46.780" UserId="1505" />
  <row Id="13034" PostId="5177" Score="0" Text="Можу зазначити, що натрапляв на схожий вираз _two Jews, three opinions_." CreationDate="2024-01-01T17:20:54.717" UserId="585" />
  <row Id="8012" PostId="5187" Score="3" Text="Ви даєте неправильне означення floating-point-числам. Число, яке має знаки після коми, називається словом _fraction=дріб_ (зокрема _decimal fraction_ = _десятковий дріб_, якщо мова про знаки після коми в десятковому представленні) або _fractional number_ = _дробове число_. А _floating-point number_ (= _число з рухомою комою_) — це навіть не вид числа (це не математичне поняття), це _спосіб представлення_ дробових чисел у пам'яті ЕОМ. Коротко кажучи, **_«таке число, яке має додаткові знаки після коми»_ ≠ _«floating-point number»_**, зокрема, **_«fixed-point number»_ теж має знаки після коми**." CreationDate="2018-11-14T16:51:53.330" UserId="4" />
  <row Id="8013" PostId="5187" Score="2" Text="Тож або Ви питаєте про «floating-point number» (і тоді відповіддю буде щось на зразок «число з рухомою комою»), або Ви питаєте про «таке число, яке має додаткові знаки після коми» (і тоді відповіддю буде щось на зразок «дріб»/«десятковий/двійковий/якийсь дріб»/«дробове число») — але **це різні речі**." CreationDate="2018-11-14T16:59:56.293" UserId="4" />
  <row Id="8016" PostId="5187" Score="0" Text="Дякую @Sasha за допомогу. Поправив моє запитання, зробив дещо точнішим після ваших зауважень " CreationDate="2018-11-15T09:32:46.227" UserId="1784" />
  <row Id="8019" PostId="5187" Score="0" Text="Чесно кажучи, я не бачу виправлення того, про що я писав — у Вас запитання все одно написано так, наче floating-point number — це число, яке має додаткові знаки після коми — але це невірно." CreationDate="2018-11-15T10:15:54.007" UserId="4" />
  <row Id="8010" PostId="5188" Score="0" Text="Можливо правильно  &quot;не цілі частки/числа&quot;" CreationDate="2018-11-14T11:55:05.873" UserId="1067" />
  <row Id="8014" PostId="5188" Score="4" Text="Стаття у Вікіпедії сама собою не є авторитетним джерелом. Вона може бути дуже корисною, коли містить посилання на (інші) авторитетні джерела або коли джерел зовсім обмаль і потрібен хоч якийсь поштовх. Але в цьому разі стаття на Вікіпедії, здається, не посилається на жодні україномовні джерела (лише англомовні й російськомовні, що не можуть слугувати обґрунтуванням для українського терміну), тому в цьому випадку краще послатися на [словники](https://e2u.org.ua/s?w=floating-point+number&amp;dicts=all&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on) або ж додати їх як джерела прямо в статтю на Вікіпедії." CreationDate="2018-11-14T17:07:45.597" UserId="4" />
  <row Id="8017" PostId="5188" Score="0" Text="@Sasha, повністю згоден з вами, але даний термін для української мови є досить новим і до того ж досить технічним, тому не дивно, що його немає в словниках." CreationDate="2018-11-15T09:40:39.833" UserId="1784" />
  <row Id="8018" PostId="5188" Score="2" Text="@Ihor, у деяких словниках є, я ж дав посилання у попередньому коментарі." CreationDate="2018-11-15T10:14:15.687" UserId="4" />
  <row Id="8127" PostId="5189" Score="1" Text="Жахлива описка! (Чи скоріше, недолік системи OCR, що погано розрізняє курсивні літери _&quot;ш&quot;_ і _&quot;т&quot;_, а також відсутність вичитки).&#xA;Так можна було і якісь нові мовні теорії почати вигадувати :)" CreationDate="2018-12-14T23:36:26.857" UserId="1787" />
  <row Id="8131" PostId="5189" Score="1" Text="@bobbib, хотів був посперечатися з Вами, бо мені здавалося, що це саме одрук у книзі — але знайшов неоцифровану версію книги, і знаєте, що — Ви праві." CreationDate="2018-12-15T16:18:06.590" UserId="4" />
  <row Id="8021" PostId="5190" Score="3" Text="О, Ви, здається, єдиний, хто (дуже доречно, по-моєму), згадав ще й третє слово — _проживати_." CreationDate="2018-11-15T20:41:29.610" UserId="4" />
  <row Id="8022" PostId="5192" Score="2" Text="Можливо: людина не в формі" CreationDate="2018-11-16T08:58:47.093" UserId="1067" />
  <row Id="8052" PostId="5192" Score="2" Text="Horizontally challenged = «Людина з обмеженою горизонтальною мобільністю». Horizontally gifted це досить образливо навіть англійською, бо виглядає пародіюванням словосполучень для інвалідності." CreationDate="2018-11-22T00:48:26.523" UserId="1730" />
  <row Id="8054" PostId="5192" Score="0" Text="@EugeneUvin відповідь скореговано. Сподіваюся, що тепер думка виражена більш зрозуміло." CreationDate="2018-11-23T02:52:39.200" UserId="1739" />
  <row Id="8023" PostId="5195" Score="6" Text="Часто чув варіант &quot;Отакої&quot;." CreationDate="2018-11-16T11:04:52.607" UserId="243" />
  <row Id="8024" PostId="5195" Score="1" Text="«О це так!» може допомогти" CreationDate="2018-11-16T14:38:40.517" UserId="1739" />
  <row Id="8032" PostId="5195" Score="0" Text="@Enguroo думаю, радше &quot;оце так&quot;." CreationDate="2018-11-18T12:33:06.417" UserId="240" />
  <row Id="8031" PostId="5198" Score="3" Text="Додам, що саме слово _[ложити](http://sum.in.ua/s/lozhyty)_ вважається розмовним (див. також [тут](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/); а із СУМ-20 зовсім виключене). Тож не дивно, що й словосполучення _ложити асфальт_ може бути лише розмовним." CreationDate="2018-11-18T07:14:31.207" UserId="4" />
  <row Id="8028" PostId="5200" Score="0" Text="Мені здається, тут можна обидва варіанти. Як «чим відрізняються А та Б» та «чим відрізняється А від Б». Але обґрунтувати ніяк не можу." CreationDate="2018-11-17T16:22:49.000" UserId="4" />
  <row Id="8274" PostId="5200" Score="0" Text="@Sasha, коли ми вже навчимося (а також навчимо наших модераторів) не робити напів-відповідей у коментарях? Два роки, сотні власних відпорвіде, тисячі вдячних читачів, майже 20к репутації, а віз і нині там… Коментарі існують лише з єдиною метою: уточнення/покращення запитання/відповіді, під яким вони написані. **І все.** Усі інші коментарі мають бути видалені." CreationDate="2019-01-19T02:17:14.667" UserId="8" />
  <row Id="8283" PostId="5200" Score="0" Text="@bytebuster, ми ж уже обговорювали це. Ви багато разів висловлювали свою позицію, я багато разів висловлював свою, я сподівався, що ми обидва зрозуміли, що маємо різні погляди на це. Якщо коротко: (1) я не вважаю напіввідповіді в коментарях чимось поганим; (2) я вважаю, що цей мій комментар не заслуговує бути названим навіть *напів*відповіддю." CreationDate="2019-01-19T11:31:06.483" UserId="4" />
  <row Id="10234" PostId="5200" Score="0" Text="@Sasha Думаю, що суть у тому, що не потрібно вказувати здогади, бо це лише здогади." CreationDate="2020-03-07T11:20:28.660" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="8259" PostId="5201" Score="0" Text="Між іншим, хоча можна й писати &quot;**в**кладати асфальт&quot; (замість &quot;**у**-&quot;), але форми &quot;асфальто**в**кладач&quot; і &quot;асфальто**в**кладальник&quot; у словниках чомусь відсутні." CreationDate="2019-01-16T23:43:25.723" UserId="1787" />
  <row Id="8035" PostId="5203" Score="1" Text="Родич-питанє: [Неодружена чи незаміжня?](/q/3121)" CreationDate="2018-11-19T18:52:11.170" UserId="585" />
  <row Id="8036" PostId="5203" Score="1" Text="Все ж таки питання не зовсім є дублікатом, бо стосується перекладу, а не різниці між словами." CreationDate="2018-11-19T19:33:43.597" UserId="1505" />
  <row Id="8041" PostId="5203" Score="0" Text="Тут ја позначив _родич-питанье_, а двіјника позначено осе питанье: [_Names for civil/marriage partners_](/q/407/)." CreationDate="2018-11-20T10:05:18.440" UserId="585" />
  <row Id="8037" PostId="5205" Score="0" Text="Ну тоді, напевно, подружжя буде найкращим варіантом, хоч і звучить дивно  -&quot; Як там поживає твоє подружжя?&quot;" CreationDate="2018-11-19T19:34:53.677" UserId="1505" />
  <row Id="8038" PostId="5205" Score="0" Text="@Анатолій як на мене, ще дивніше вигадувати ще якесь слово, якщо історично було кілька, які вже у такому значенні використовувались." CreationDate="2018-11-19T21:45:40.467" UserId="240" />
  <row Id="8039" PostId="5205" Score="2" Text="Та я не заперечую Вашу відповідь, навпаки вважаю її дуже корисною, бо я й навіть не задумувався над тим, що у цих слів може бути таке значення. Просто ніколи їх не чув у такому контексті, того й написав, що &quot;звучить дивно&quot;." CreationDate="2018-11-19T21:51:10.783" UserId="1505" />
  <row Id="8040" PostId="5205" Score="1" Text="@Анатолій я вас неправильно зрозумів. Так, звісно, спочатку такі додаткові значення можуть здаватися вкрай дивними. Наснаги вам, ви напрочуд плідно дописуєте." CreationDate="2018-11-19T21:53:12.297" UserId="240" />
  <row Id="8042" PostId="5206" Score="1" Text="Маємо подібне запитання: [«Cases for Ukrainian salutations: Доброго ранку vs Добрий ранок; Добрий день vs Доброго дня; Добрий вечір vs Доброго вечора?»](/q/395) — але воно англійською." CreationDate="2018-11-20T18:12:10.167" UserId="4" />
  <row Id="8048" PostId="5211" Score="0" Text="Чи не є сам вираз &quot;впадати в дитинство&quot; (чи будь-який його відповідник) розмовним? Це - не діагноз, не хвороба... Це - чиєсь судження, яке хтось може виказати в розмові. Дуже &quot;розмовна річ&quot;, як на мене." CreationDate="2018-11-21T23:36:38.530" UserId="1739" />
  <row Id="8047" PostId="5214" Score="1" Text="-1: будь ласка, наступним разом здійсніть спроби самостійно знайти відповідь, у тому числі, шукайте наявні запитання на цьому сайті. Більше подробиць тут: [ask] і тут: [faq]" CreationDate="2018-11-21T19:39:41.923" UserId="8" />
  <row Id="8055" PostId="5218" Score="0" Text="А яке значення могло б бути у фразеологізму-антоніма?" CreationDate="2018-11-23T12:54:17.237" UserId="9" />
  <row Id="8062" PostId="5225" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Запитання, які не демонструють спроби автора самостійно відповісти на нього, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour](https://goo.gl/XbjRge), [How to Ask](https://goo.gl/KuCfff) а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](https://goo.gl/wnuKFr). Щоб виправити запитання, натисніть edit у лівому нижньому куті під запитанням. Ще раз ласкаво просимо і дякуємо, що приєдналися до спільноти!" CreationDate="2018-11-26T23:26:31.927" UserId="240" />
  <row Id="8063" PostId="5226" Score="0" Text="Професор Пономарьов? Справді?" CreationDate="2018-11-26T23:26:55.257" UserId="240" />
  <row Id="8064" PostId="5226" Score="0" Text="@P.Vowk, ну, він, здається, професор кафедри мови та стилістики Інституту журналістики Київського національного університету імені Тараса Шевченка. (Хоча прізвище офіційно Пономар_і_в.) (З думкою про доречність якогось (хоч і м'якого) попередження для слова _нема_ незгоден — ані теоретично (це давно вже не дієслово), ані практично (де-факто вживається не рідше за _немає_).)" CreationDate="2018-11-26T23:48:11.730" UserId="4" />
  <row Id="8065" PostId="5226" Score="0" Text="@Sasha я лише про те, що він Пономарів." CreationDate="2018-11-27T00:00:02.757" UserId="240" />
  <row Id="8067" PostId="5226" Score="1" Text="Вибачте, очевидно мій телефон виправив Пономарів на Пономарьов, а я цього не помітив. Вже виправив." CreationDate="2018-11-27T07:37:48.230" UserId="1505" />
  <row Id="8070" PostId="5229" Score="1" Text="Перефразуючи ваше запитання, воно звучить так: *«в яких контекстах ці слова є / не є синонімами?»* — і відповіді ви самі надали: (1) офіційні словники вказують, що синоніми; **без вказування контексту, значить — в усіх контекстах**. (2) неофіційні сайти пропонують різне вживання **у сталих висловах**, але не надають пруфлінків. Висновок: я не бачу іншої відповіді на ваше запитання, окрім тієї, що вже надана у самому запитанні. Ну, або &quot;unclear what you're asking&quot;, і запитання варто уточнити." CreationDate="2018-11-27T22:54:41.300" UserId="8" />
  <row Id="8071" PostId="5229" Score="2" Text="У мене прохання — якщо маєте змогу, намагайтесь указувати найточніші джерела. Наприклад, «Словопедія» — це сайт-агрегатор, що публікує інформацію з багатьох першоджерел, і згори від статті зазвичай видно, з якого саме джерела вона взята (у даному разі «Літературне слововживання» означає «Словник-довідник з українського літературного слововживання» Сергія Івановича Головащука; тобто посилання можна залишити на Словопедію, бо читачу перейти на сайт простіше, ніж вивантажувати doc-файл, але походження цитати варто вточнити)." CreationDate="2018-11-28T07:27:04.040" UserId="4" />
  <row Id="8072" PostId="5229" Score="2" Text="А ось «Цей чоловік був людиною з великої літери. „А“ – перша літера алфавіту» — це приписка, яку невідомо звідки взяв сайт «Как правильно» (більше ніде не гуглиться), тобто він до плагіату зі словника Головащука долучив власні погляди." CreationDate="2018-11-28T07:32:25.580" UserId="4" />
  <row Id="8073" PostId="5229" Score="0" Text="Добре, пізніше додам першопочаткові джерела.&#xA;На рахунок того, що в питанні вже є відповідь:&#xA;1. Там немає відповіді чи можна взагалі вживати слова &quot;різа&quot;&#xA;2. Також я запитався в яких випадках слово &quot;буква&quot; не можна замінмти словом &quot;літера&quot;, і як бачимо, Олександр вже написав, що &quot;людина з великої літери&quot; - це лише приписка, автора сайту. А тому мене цікавлять конкретні приклади, коли ці слова не будуть синонімами.&#xA;3. Чи взагалі варто вживати слово &quot;літера&quot;, бо ж на Словотворі цьому слову вже знайшли заміну." CreationDate="2018-11-28T08:42:40.980" UserId="1505" />
  <row Id="8083" PostId="5233" Score="1" Text="I would lile to add, that *o* is mostly can be like *u*, but not *a* in those cases. Especially when we speak about West and North Ukrainian." CreationDate="2018-11-29T12:27:03.890" UserId="585" />
  <row Id="8088" PostId="5233" Score="1" Text="The sound of “о”, when followed by stressed “у”, can also deviate somewhat towards /u/ in words like “кожу́х”. Still, a learner would do well pronouncing everything as written." CreationDate="2018-11-30T01:33:37.867" UserId="1805" />
  <row Id="8186" PostId="5239" Score="1" Text="В розмовній мові  слово &quot;закручувати&quot; можна вживати практично для всіх дій що робиться круговими рухами.&#xA;В технічній літературі зі словом &quot;кран&quot; прийнято вживати термін &quot;закривають&quot;. Особливо у випадках , коли розрізняють поняття &quot;кран&quot; (менше одного оберту між закритим та відкритим положеннями) і  &quot;вентиль&quot; (більше одного оберту)." CreationDate="2018-12-24T15:11:47.090" UserId="448" />
  <row Id="8091" PostId="5241" Score="0" Text="Конусоподібна, я так думаю." CreationDate="2018-12-04T15:20:38.300" UserId="243" />
  <row Id="8100" PostId="5247" Score="1" Text="На рахунок вашого першого джерела, здається це теж один із недолугих перекладів, бо бачу такі словосполучення як: &quot;Антонимичные вирази&quot;, &quot;мало-мальськи&quot; тощо.  Проте, я не зміг знайти сайту з якого б було переписано цей текст, тому я не впевнений, що це так." CreationDate="2018-12-05T21:41:27.467" UserId="1505" />
  <row Id="8101" PostId="5247" Score="1" Text="@Анатолій, а я [знайшов](http://fb.ru/article/225733/kakovo-znachenie-frazeologizma-kot-naplakal) :). Але тут така річ — російське «как кот наплакал» й українське «як кіт наплакав» очевидно споріднені (якщо не походять одне від одного, то мають спільне походження), тому мені здається, інформація щодо російського «как кот наплакал» буде доречною." CreationDate="2018-12-06T12:22:44.433" UserId="4" />
  <row Id="8102" PostId="5247" Score="0" Text="@Sasha, так погоджуюся з вами, він точно набагато кращий за той переклад, який знайшов я на сайті &quot;Як правильно зробити&quot;)" CreationDate="2018-12-06T19:44:20.413" UserId="1505" />
  <row Id="8103" PostId="5251" Score="1" Text="Написали раньіше, хех. До речи, цьікаво, шчо при цьому СУМ 11 вказује цього слова јак _застаріле_." CreationDate="2018-12-07T09:52:19.060" UserId="585" />
  <row Id="8104" PostId="5252" Score="2" Text="Я б не сказав, що для російської характерне м'яке _л_. Мені здається, в цьому слові в нас, навпаки, (через старий прецедент від Коцюбинського) пишеться/вимовляється «протилежно» російській. Але можливо, це ненадовго (і навіть не через вплив російської, а через вплив англійської)." CreationDate="2018-12-07T10:17:40.820" UserId="4" />
  <row Id="8105" PostId="5252" Score="1" Text="@Sasha Характерно, але не скільки до загального запозиченьа, а саме від Анґліјськојі: Уел**ь**с… (до речи, одна з хвороб також писати через *у*, а не *в*) — і ја поки не знају чому. Хоча ја не заперечују, шчо украјинська подекуди сама маје мньакого **л**, але сье: 1) переважно дльа загальних запозичень; 2) через иншого сусьіда — польаків, котрі мајже завше пишуть через _ль_ /l/ через својејі особливостьи мови." CreationDate="2018-12-07T11:26:45.877" UserId="585" />
  <row Id="8106" PostId="5259" Score="3" Text="https://forum.duolingo.com/comment/4285707/%D0%94%D0%BE%D1%89-%D0%BB%D0%BB%D1%94-%D1%8F%D0%BA-%D1%96%D0%B7-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%80%D0%B0" CreationDate="2018-12-08T14:58:08.240" UserId="92" />
  <row Id="8110" PostId="5263" Score="3" Text="Трішки off-topic, але мені не подобається оте «ж» в «а я ж не Сонце / не кінь», бо воно, мені здається, не передає вкладеного сенсу, мовляв, «мені далеко до Сонця / куди мені до коня з його 4 ногами». Я б сказав «навіть не Сонце / не кінь», а якщо не хочете повторювати «навіть», то я б ужив «й» («а я й не…»), а не «ж». У випадку коня, до речі, можна сказати («а в мене всього дві» замість «а я… не кінь»)." CreationDate="2018-12-10T19:03:05.500" UserId="4" />
  <row Id="8111" PostId="5263" Score="0" Text="@Sasha, і спрадві хорошим варіантом може бути &quot;І кінь на чотирьох ногах спотикається, а в мене їх всього дві&quot;! Про це я якось не подумав, дякую!" CreationDate="2018-12-10T19:43:38.643" UserId="1505" />
  <row Id="8114" PostId="5265" Score="0" Text="а ще обскубують та обтенькують" CreationDate="2018-12-12T16:41:33.823" UserId="243" />
  <row Id="8115" PostId="5267" Score="0" Text="Інтернет - це глобальна мережа і фізично ти не можеш &quot;сидіти&quot; в ній. Я б сказав &quot;як безпечно використувавати інтернет&quot; або &quot;як безпечно користуватися інтернетом&quot;" CreationDate="2018-12-12T22:17:16.120" UserId="1444" />
  <row Id="8116" PostId="5267" Score="1" Text="Є ж сидіти на дієті, на наркотиках, тощо. Не обов'язково саме фізично сідати на щось." CreationDate="2018-12-13T07:17:28.693" UserId="221" />
  <row Id="11239" PostId="5267" Score="2" Text="Можна сидіти в буцегарні або відбувати термін в тюрмі, залежить що вам краще звучить. Так само можна активно займатися веб-серфінгом через браузер, замість того щоб  тупо просидіти час Інтернеті." CreationDate="2021-03-11T03:50:25.433" UserId="2207" />
  <row Id="8113" PostId="5275" Score="1" Text="Особливо сподобалось оце -  «*дощуватий* асоціюється з *трішки дощовитий*». Дійсно *дощуватий* видається як наче трішки схільний дощити." CreationDate="2018-12-12T15:28:39.647" UserId="9" />
  <row Id="8117" PostId="5277" Score="2" Text="Взагалі-то правильно [«згідно з _чимось_»](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35263&amp;page=1119). Але канцеляризм і калька з російської «згідно _чому_» настільки часто зараз уживається, що я й не знаю, як це сприймати. А «згідно _чого_» — це калька з російської часів XIX ст., причому вже тоді це сприймалася як канцеляризм навіть у самій російській." CreationDate="2018-12-13T11:15:08.197" UserId="4" />
  <row Id="8118" PostId="5277" Score="0" Text="Схоже на *згідно з* тільки без *з*, тоді дійсно [має бути орудний](http://www.mova.info/article.aspx?l1=114&amp;DID=340)." CreationDate="2018-12-13T11:15:10.523" UserId="9" />
  <row Id="8119" PostId="5277" Score="1" Text="@Yola, без «з» ніяк не може бути орудний." CreationDate="2018-12-13T11:16:27.213" UserId="4" />
  <row Id="8120" PostId="5277" Score="2" Text="Чи не дублікат до [«Згідно з чим „згідно чому“ є неправильним узгодженням іменника з прийменником?»](/q/1508)?" CreationDate="2018-12-13T11:17:15.367" UserId="4" />
  <row Id="8155" PostId="5281" Score="0" Text="For me it is mostly _to catch_." CreationDate="2018-12-16T18:47:38.967" UserId="585" />
  <row Id="8157" PostId="5281" Score="2" Text="можливо, http://sum.in.ua/s/dopasty значення 1 http://sum.in.ua/s/zmina значення 5, як можемо судити з &quot;мотив глибокого закорінення українських повстанців у національний ґрунт відлунює в поезії&#xA;«Нами снили поліські пущі…» (1944), де потверджується спадкоємність визвольних потенцій у народові, що&#xA;подивував колись світ Запорозькою Січчю. http://ekhsuir.kspu.edu/bitstream/123456789/2252/1/%D0%94%D1%96%D1%8F%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%20%D0%A3%D0%9F%D0%90.pdf" CreationDate="2018-12-16T21:38:09.280" UserId="92" />
  <row Id="8166" PostId="5281" Score="1" Text="@chizh як на мене, це вже майже відповідь. Щонайменше, версія." CreationDate="2018-12-18T20:35:14.060" UserId="240" />
  <row Id="8175" PostId="5281" Score="0" Text="@P.Vowk	 поки що це не більше ніж спекуляція :) дочекаюся як bounty expires і тоді запошчу" CreationDate="2018-12-20T20:14:04.450" UserId="92" />
  <row Id="8181" PostId="5281" Score="0" Text="@chizh - don't you want to get the bounty? ))" CreationDate="2018-12-22T18:11:23.450" UserId="759" />
  <row Id="8182" PostId="5281" Score="1" Text="@CopperKettle I want to believe Ukr.SE is not about just points :) If I were sure about my version I'd posted it right away. But this time I'd wait while bounty expires, then I post my wrong answer and after a while YellowSky will come and post a right answer as it already has happend once [in this post](https://ukrainian.stackexchange.com/q/469/92)" CreationDate="2018-12-22T23:03:29.703" UserId="92" />
  <row Id="8241" PostId="5281" Score="0" Text="@chizh - you can post it as a &quot;community answer&quot; ))" CreationDate="2019-01-13T10:07:34.473" UserId="759" />
  <row Id="8132" PostId="5283" Score="0" Text="This answer seems very viable. However, to make it scientifically correct, one should probably find other uses of this word in this context." CreationDate="2018-12-15T18:58:03.547" UserId="8" />
  <row Id="8137" PostId="5285" Score="0" Text="Може це якось переоформити у відповідь? Було б добре для наступних поколінь і для статистики сайту. Також, вартість ребра може бути не тільки відстань, а справді вартість квитка чи ще щось. Щодо сходження маршруту, то `1+1+1+5 &lt; 3+3+3+3`, тобто це не вимагає зменшити найбільшу вартість ребра." CreationDate="2018-12-15T19:07:46.700" UserId="9" />
  <row Id="8138" PostId="5285" Score="0" Text="@Sasha а як іще тут можна зрозуміти мінімакс? Тобто, який ще максимум тут можна мінімізувати?" CreationDate="2018-12-15T19:10:34.313" UserId="9" />
  <row Id="8139" PostId="5285" Score="0" Text="@Sasha гадаю те, що всередині `min{max{...}}` не має значення для назви методу" CreationDate="2018-12-15T19:11:57.733" UserId="9" />
  <row Id="8141" PostId="5285" Score="0" Text="@Sasha так, з цифрами я помилився і ще я неправильно зрозумів про можливість припинення шляху. Щодо важливості того, що в дужках - [ось](https://en.wikipedia.org/wiki/Courant_minimax_principle). І [взагалі](https://en.wikipedia.org/wiki/Minimax_(disambiguation))." CreationDate="2018-12-15T19:33:57.253" UserId="9" />
  <row Id="8143" PostId="5285" Score="0" Text="@Sasha важилво, що і там, і там вживається це слово і принцип за вживанням цього слова один. Я міг би говорити і про прицип Куранта. Але з теорії ігор мінімакс наочніший." CreationDate="2018-12-15T20:18:23.223" UserId="9" />
  <row Id="8149" PostId="5285" Score="0" Text="@Sasha так я зовсім не пропоную зводити задачу до задачі з теорії ігор. Я стверджую що назва *мінімакс* вживається незалежно від того, що в дужках, важлива лише форма `min{max{...`. На підтвердження цієї думки я навів два пиклади, які використвують цю назву, хоч вміст дужок різний." CreationDate="2018-12-16T07:03:46.727" UserId="9" />
  <row Id="8154" PostId="5285" Score="0" Text="Перепрошую, вчора був утомлений, тому занадто впертий. Всі свої коментарі, а також нову інформацію, підсумував у відповідь." CreationDate="2018-12-16T13:50:56.683" UserId="4" />
  <row Id="8146" PostId="5286" Score="0" Text="Будь ласка, переформулюйте питання, бо поки що дуже складно зрозуміти, що саме ви запитуєте." CreationDate="2018-12-15T23:08:15.817" UserId="240" />
  <row Id="8147" PostId="5286" Score="0" Text="Будь ласка, перегляньте сторінки [tour](https://goo.gl/XbjRge), [How to Ask](https://goo.gl/KuCfff) а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](https://goo.gl/wnuKFr). Щоб виправити запитання, натисніть на edit." CreationDate="2018-12-15T23:09:27.733" UserId="240" />
  <row Id="8148" PostId="5286" Score="2" Text="@P.Vowk, перепрошую, якщо я пишу якусь маячню, але я не розумію, що незрозуміло. Автор(ка) хоче синонімів до фрази «щось не так». Нпавть сама пропонує почутий від друга варіант «неладність», але невпевнена в ньому. (Чи Ви маєте на увазі, щоб вона навела приклади ситуацій, які, на її думку, підпадають під вислів «щось не так»?)" CreationDate="2018-12-15T23:29:03.073" UserId="4" />
  <row Id="8158" PostId="5293" Score="4" Text="Tank you for the answer. Indeed, I saw people who wrote me in such way in English and it was weird, so I decided to check out where it comes from, and they told me that this is the rule in Ukrainian so they believed it should be the same in English as you said:)" CreationDate="2018-12-17T01:18:12.640" UserId="995" />
  <row Id="8165" PostId="5295" Score="1" Text="Я, врешті, здається, вирішив питання сам, але ліньки писати. Якщо комусь треба, я напишу." CreationDate="2018-12-18T18:03:56.250" UserId="4" />
  <row Id="8163" PostId="5296" Score="0" Text="Можна детальніше про _просто_ в чужомовах?" CreationDate="2018-12-18T14:16:52.490" UserId="585" />
  <row Id="8164" PostId="5296" Score="1" Text="А можна джерело на те, що «багато» обов'язково треба замінювати на «велика кількість»? (У видадку збірних іменників це очевидно — «багато» трактують як прислівник і як кількісний числівник, але як кількісний числівник він до збірних іменників незастосовний, а як прислівник не може відмінюватися; але у випадку перелічуваних об'єктів я такої рекомендації в прямому вигляді не чув і Ви, здається, самі навели контрприклади.)" CreationDate="2018-12-18T17:03:26.643" UserId="4" />
  <row Id="8168" PostId="5296" Score="0" Text="Думаю, очевидно, що &quot;кава з багато молока&quot; це неправильно. Питання саме про неперелічувані. @follower англ. a lot of milk – coffee with a lot of milk, нім. viel Milch – Kaffee mit viel Milch (з перелічуваними в німецькій вже треба відмінювати (аналогічно до української), тобто дослівний аналог був би &quot;з багато молока&quot;)" CreationDate="2018-12-19T10:10:22.473" UserId="553" />
  <row Id="8169" PostId="5296" Score="0" Text="Було б добре, јакби внесли цьу јасність в запит." CreationDate="2018-12-19T12:46:12.017" UserId="585" />
  <row Id="8170" PostId="5296" Score="0" Text="З силою-силенною молока, із тьмою-тьмущою молока, з масою молока." CreationDate="2018-12-19T13:42:22.050" UserId="4" />
  <row Id="8171" PostId="5296" Score="1" Text="Тьу, можна вживати вираз штибу [_багатиј на_](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=2027&amp;page=90): _[кава багата на](https://www.google.com.ua/search?q=&quot;кава+багата+на&quot;&amp;lr=-lang_ru&amp;safe=off) молоко_, _[місто багате на](https://www.google.com.ua/search?q=&quot;місто+багате+на&quot;&amp;lr=-lang_ru&amp;safe=off) церкви_. Підходить?" CreationDate="2018-12-19T20:17:47.927" UserId="585" />
  <row Id="8172" PostId="5296" Score="1" Text="Кава і багато молока. Я попросив кави і багато молока. Він приніс мені каву і багато молока..." CreationDate="2018-12-20T11:03:42.053" UserId="243" />
  <row Id="8191" PostId="5296" Score="1" Text="Милозвучніше звучить &quot;кава де багато молока&quot;." CreationDate="2018-12-25T16:18:14.573" UserId="448" />
  <row Id="9960" PostId="5296" Score="0" Text="А як щодо many, much, more? Забагато радощів не буває, але від завеликої кількості радощів бувають і сльози." CreationDate="2019-12-30T03:08:01.563" UserId="2207" />
  <row Id="10419" PostId="5296" Score="0" Text="Взагалі-то &quot;кава з великим вмістом молока&quot;. Молоко як рідина не може бути пораховане кількісно." CreationDate="2020-04-19T09:44:33.953" UserId="1478" />
  <row Id="10420" PostId="5296" Score="0" Text="@Miroshko, дивлячися, що вважати &quot;правильним&quot;. У народі кажуть &quot;кава з багато молока&quot;, не зважаючи на думку філологічного паньства, яке від часів Сталіна відмовилося вивчати мову нації." CreationDate="2020-04-19T09:51:40.740" UserId="1478" />
  <row Id="10453" PostId="5296" Score="0" Text="Кава з багатим вмістом молока - це лате." CreationDate="2020-04-23T06:40:05.253" UserId="2207" />
  <row Id="8174" PostId="5297" Score="2" Text="if I correctly deciphered [this](https://sjp.pwn.pl/doroszewski/zwor;5532234.html) article in polish, most likely ´звор´ is a very steep bank of a river in mountains" CreationDate="2018-12-20T20:09:19.453" UserId="92" />
  <row Id="8176" PostId="5297" Score="2" Text="Про всьак зазначу, шчо польське _zwór_ сье не _зво́р_, јак може здати сьа, а _звур_, але сье подібна річ до нашого _звора_ — _звір_." CreationDate="2018-12-20T20:39:32.133" UserId="585" />
  <row Id="8177" PostId="5297" Score="0" Text="@follower та я ще й артикль забув :)" CreationDate="2018-12-20T21:09:41.777" UserId="92" />
  <row Id="8178" PostId="5301" Score="3" Text="Aha, you were first :). Just some other sources: [1](//parafia.org.ua/wp-content/uploads/2011/12/Гой-питалася-княжа-корона.pdf#page=3), [2](//books.google.com/books?id=TukyAAAAIAAJ&amp;q=%22відвшувати%22). And full quatrain (in this version): &quot;Другу радочку за колядочку, // чим їх приймати, обдарувати? // А третю раду за єї чада, // як їх дружати, відвінувати&quot;. And English translation: &quot;to give [dowry](//en.wikipedia.org/wiki/Dowry) (to dower)&quot; (supposedly from _ві́но_ — archaic/dialectic for _викуп за наречену_ &quot;[bride price](//en.wikipedia.org/wiki/Bride_price)&quot;, _посаг/придане_ &quot;dowry&quot;)." CreationDate="2018-12-21T20:28:05.387" UserId="4" />
  <row Id="8179" PostId="5301" Score="1" Text="Ukrainian Wikipedia articles: [ві́но](//uk.wikipedia.org/wiki/Віно) (about all meanings of _ві́но_), [при́да́не=по́саг=ві́но=ви́пра́ва=діви́зна](//uk.wikipedia.org/wiki/Придане) (about more modern meaning of _ві́но_)." CreationDate="2018-12-21T20:37:33.877" UserId="4" />
  <row Id="8180" PostId="5302" Score="1" Text="дякую за відповідь" CreationDate="2018-12-22T09:00:30.260" UserId="1467" />
  <row Id="8183" PostId="5305" Score="0" Text="Плюсую за «смакобрак». Ще можно щось типу «смакокриза» — якщо мова не про постійні й непереборні проблеми соматичного генезу, а про тимчасові проблеми професійних кухарів частково психологічного генезу (аналогічно до творчої кризи у письменників абощо). Але формально це все-таки ближче до гіпогевзії/дисгевзії/парагевзії (часткової втрати чи порушення), ніж до агевзії (повної втрати) — хоча в побуті таким нюансам часто уваги не приділяють і, наприклад, гіповітаміноз називають авітамінозом." CreationDate="2018-12-24T11:17:37.930" UserId="4" />
  <row Id="8189" PostId="5308" Score="1" Text="Найціннішими для вивчення розмовної мови, на мою думку, є оголошення, жарти та смішні історії. Zbruc.eu має переважно публіцистику і серйозні статті з газети &quot;Діло&quot;, а ще по ньому не зрозуміло чи стаття не редагувалась при розпізнаванні. Libraria.ua дає повні газети, але вже періоду Польщі, а не Австро-Угорщини. &quot;Записки НТШ&quot; та &quot;Житє і слово&quot; майже повністю література і можливо там автори, як і Франко, намагалися наблизити мову до мови центальної України." CreationDate="2018-12-25T13:42:02.163" UserId="448" />
  <row Id="8190" PostId="5308" Score="0" Text="@Volodymyr, чесно кажучи, поки не маю ідей. Можна спробувати пошукати гумористичні журнали (наприклад, http://diasporiana.org.ua/wp-content/uploads/books/671/file.pdf — але це Аргентина, 1952 і не факт, що редактори там не намагатися звести до певного стилю)." CreationDate="2018-12-25T14:05:02.240" UserId="4" />
  <row Id="8366" PostId="5310" Score="0" Text="Є статистичний термін [вибірка](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%B1%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B0)" CreationDate="2019-01-28T12:20:32.210" UserId="1188" />
  <row Id="8197" PostId="5312" Score="0" Text="Все одно є сумніви... Вживатися може що завгодно, чи не так? Помилки трапляються постійно... Множина людей... Теж якось дивно. Але зі мною можуть не погодитися. Буду вдячна за коментарі з цього приводу." CreationDate="2018-12-27T12:39:31.230" UserId="1739" />
  <row Id="8198" PostId="5312" Score="0" Text="@Enguroo, так на мій погляд, у цьому випадку якраз **не** варто вживати слово «сукупність»." CreationDate="2018-12-27T13:23:32.910" UserId="4" />
  <row Id="8199" PostId="5312" Score="1" Text="@Enguroo, «множину» я мав на увазі [в математичному сенсі](//uk.wikipedia.org/wiki/Множина), а не в побутовому; мабуть, мені варто прибрати з відповіді слово «множина», щоб не було різнотлумачень." CreationDate="2018-12-27T14:42:52.533" UserId="4" />
  <row Id="8209" PostId="5315" Score="0" Text="Родич запитанє: [Коротша назва вправи _згинання та розгинання рук в упорі лежачи_](/q/1147/585)" CreationDate="2018-12-30T21:19:52.843" UserId="585" />
  <row Id="8212" PostId="5323" Score="3" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Цей сайт **не є сайтом перекладів**, він є про українську мову. Тому наші критерії якості вимагають, щоб запитання про переклад містило: (1) пояснення **своїми словами** іншомовного слова; (2) **контекст**, в якому автор збирається використовувати перекладене слово; (3) продемонструвати власну спробу знайти відповідь і (4) пояснити, чим са́ме знайдені варіанти не підходять. Запитання, які не відповідають цим умовам, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді." CreationDate="2019-01-02T22:51:07.300" UserId="8" />
  <row Id="8213" PostId="5323" Score="3" Text="Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2019-01-02T22:51:10.743" UserId="8" />
  <row Id="8214" PostId="5324" Score="0" Text="Перепрошую, але -1: погані запитання мають закриватися, а не отримувати відповіді." CreationDate="2019-01-02T22:52:58.757" UserId="8" />
  <row Id="8215" PostId="5325" Score="0" Text="Перепрошую, але -1: погані запитання мають закриватися, а не отримувати відповіді." CreationDate="2019-01-02T22:53:40.567" UserId="8" />
  <row Id="8217" PostId="5331" Score="0" Text="Мені одному ґуґлопошук [першим же рядком](https://www.google.com/search?q=гиргоші) дає правильну відповідь — навіть незважаючи на одрук?" CreationDate="2019-01-07T14:27:46.603" UserId="8" />
  <row Id="8218" PostId="5331" Score="4" Text="@bytebuster, який саме у Вас перший рядок? У мене zkan.com.ua — сайт, на який абсолютно не варто дивитися. Бо він просто рясніє «перлами» на зразок [«Як правильно писати: брелоки або брелоки?»](http://zkan.com.ua/chomy/jak-pravilno-pisati-breloki-abo-breloki.html) (невдалий автоматичний переклад з [«Как правильно писать: брелки или брелоки?»](http://www.bolshoyvopros.ru/questions/118959-kak-pravilno-pisat-brelki-ili-breloki.html); загалом, наскільки я розумію, увесь zkan.com.ua — це муляж, створений автоматичним перекладом окр. сторінок з bolshoyvopros.ru, жодного справжнього контенту)." CreationDate="2019-01-07T16:35:13.163" UserId="4" />
  <row Id="10836" PostId="5331" Score="0" Text="На гиргошах - на плечах кататися)" CreationDate="2020-11-05T19:39:55.323" UserId="2920" />
  <row Id="12329" PostId="5331" Score="0" Text="В нас, на Тернопільщині кажуть схоже &quot;Ґарґоші&quot;" CreationDate="2022-08-15T21:27:51.990" UserId="4881" />
  <row Id="8219" PostId="5334" Score="0" Text="А ще _леткий_ :)." CreationDate="2019-01-08T10:48:24.460" UserId="4" />
  <row Id="8220" PostId="5334" Score="0" Text="І _літний_ (не плутати з _літній_); і _польотний_." CreationDate="2019-01-08T10:54:22.817" UserId="4" />
  <row Id="8221" PostId="5334" Score="0" Text="@Sasha, гадаєте, варто їх також додати в питання?" CreationDate="2019-01-08T12:07:19.870" UserId="1505" />
  <row Id="11167" PostId="5334" Score="0" Text="Необов'язково, звісно, але було б добре." CreationDate="2021-02-04T06:00:02.087" UserId="4" />
  <row Id="8223" PostId="5342" Score="0" Text="@MariiaMatskevych, там, де я цитую інформацію із Словопедії я хотів виділити саме те, що сніговий він переважно вживається як відносний, а сніжний як якісний (як на мене це також має значення при розгляді цього питання). А от те, що ви посилалися на МОВА ДНК Націїї я, чесно кажучи, не помітив, тому якщо вважаєте за потрібне, я можу забрати цю частину із відповідді." CreationDate="2019-01-08T16:00:08.663" UserId="1505" />
  <row Id="8225" PostId="5342" Score="0" Text="Виправив, дякую, що помітили і повідомили мене." CreationDate="2019-01-08T16:09:09.047" UserId="1505" />
  <row Id="11054" PostId="5346" Score="1" Text="У моєму селі (Галичина) так називають саме хоругви. Хоча вживається взаємозамінно з хоругвами" CreationDate="2021-01-19T22:04:06.703" UserId="2892" />
  <row Id="8228" PostId="5348" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2019-01-09T13:44:37.903" UserId="8" />
  <row Id="8244" PostId="5349" Score="0" Text="скажіть, будь ласка, чому ви видалили цю відповідь?" CreationDate="2019-01-14T18:32:35.443" UserId="240" />
  <row Id="8245" PostId="5349" Score="0" Text="@P.Vowk відповідь без точної відповіді. Відновити відповідь?" CreationDate="2019-01-14T19:38:23.810" UserId="1467" />
  <row Id="8246" PostId="5349" Score="0" Text="Як на мене, вона додає інформації до іншої відповіді, тож чому ні?" CreationDate="2019-01-14T20:24:35.447" UserId="240" />
  <row Id="8240" PostId="5359" Score="0" Text="«Правопис» 2015, як не дивно, у прикладах наводить [Пере́мишль](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par113p2vprym) та [Же́шув](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par109p7g)." CreationDate="2019-01-13T09:07:35.240" UserId="4" />
  <row Id="12560" PostId="5362" Score="0" Text="додав би ще, що є коментар філолога на цю тему за посиланням https://shpalta.media/2020/03/02/misto-z-troma-nazvami-ale-pravilna-lishe-odna/" CreationDate="2023-01-15T01:04:30.063" UserId="4918" />
  <row Id="8242" PostId="5365" Score="1" Text="Гадаьу, красше таки розріжньати _отоман_ і _атаман_ ьак _козак_ і _казак_ шчо можливо з _kazak_ чи _kazaq_ — навііть ье _Казакстан_. Варто зазначити, шчо тут справа не лише в протезі, а ь в гармоніьі голосних — властиве дльа тьурських мов, а не словьанським (хоча місцьами теж видно, але переважно від впливу тіьеьі ж тьурських)." CreationDate="2019-01-13T15:23:33.590" UserId="585" />
  <row Id="8234" PostId="5367" Score="0" Text="На мій погляд найкраще підходить &quot;Сумнозвісний&quot; або &quot;мати погану/дурну вдачу&quot;" CreationDate="2019-01-11T09:48:28.867" UserId="243" />
  <row Id="8235" PostId="5367" Score="0" Text="@AlexSodin, не варто писати (псевдо-/напів-)відповіді у коментарях. Коментарі під запитанням призначені **винятково** для уточнення/покращення запитання." CreationDate="2019-01-11T11:16:03.327" UserId="8" />
  <row Id="8236" PostId="5367" Score="0" Text="Ьак на мене сье не зовьім _бути непопульарним_, навпаки — _бути попульарним, але з неґативним відтьінком_." CreationDate="2019-01-11T15:58:23.790" UserId="585" />
  <row Id="8243" PostId="5372" Score="0" Text="Дякую за відповідь. Повністю погоджуюсь з вашою аргументацією і, власне, коли перекладаю польські назви на українську користуюсь цією таблицею, яка в багатьому посилається на документ від Картографії (Інструкція з передачі українською мовою географічних назв і термінів Польщі. Міністерство екології та природних ресурсів України. 2001). Проте він, на жаль, недоступний нині. За ним, саме Пшемисль і Жешув — правильний переклад. Пишу інформаційні тексти про Польщу і тому часто необхідна аргументація чому так правильно і чому не лише Ряшів можна писати." CreationDate="2019-01-13T23:03:28.980" UserId="1872" />
  <row Id="8395" PostId="5379" Score="0" Text="[Згідно з..., відповідно до... ](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1508/%D0%97%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE-%D0%B7-%D1%87%D0%B8%D0%BC-%D0%B7%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE-%D1%87%D0%BE%D0%BC%D1%83-%D1%94-%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BC-%D1%83%D0%B7%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%D0%BC-%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0-%D0%B7-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BC)" CreationDate="2019-02-01T09:59:18.713" UserId="435" />
  <row Id="8249" PostId="5384" Score="0" Text="https://ukrainian.stackexchange.com/a/5388/69" CreationDate="2019-01-15T15:48:47.997" UserId="69" />
  <row Id="8247" PostId="5387" Score="1" Text="Тобто це обмовочка (помилка на слові), яка потім стала мемом — я правильно розумію?" CreationDate="2019-01-15T10:18:12.313" UserId="4" />
  <row Id="8248" PostId="5387" Score="0" Text="@Sasha саме так." CreationDate="2019-01-15T11:25:57.437" UserId="1467" />
  <row Id="8254" PostId="5389" Score="0" Text="Мені здається дивним що &quot;суєта суєт&quot; в українській мові (за вашою версією) виводиться з латинського вислову, який у свою чергу взятий з перекладу Біблії латиною, в той самий час коли є переклади Біблії церковно-слов'янською і українською, причому форма &quot;суєта суєт&quot; швидше за все - російська (з синодального перекладу), бо церковно-слов'янською буде &quot;Суета́ су́ет­ст­вiй&quot;. Більше схоже що стаття &quot;Vanitas vanitatum et omnia vanitas&quot; говорить про походження саме виразу &quot;Vanitas vanitatum et omnia vanitas&quot;, а не про історію похождення фрази &quot;суєта суєт&quot;." CreationDate="2019-01-16T13:38:55.330" UserId="69" />
  <row Id="8251" PostId="5392" Score="0" Text="В українській мові такого виразу немає, є в польській і, мабуть, російській." CreationDate="2019-01-16T09:40:59.533" UserId="9" />
  <row Id="8252" PostId="5392" Score="0" Text="@Yola, в російський мові такого виразу немає. Є в польській і на заході України. Останнім часом воно поширюється й на інші частини України (частково природним чином, частково його штучно «культивують» на противагу російському _пока_)." CreationDate="2019-01-16T12:39:45.500" UserId="4" />
  <row Id="8253" PostId="5392" Score="0" Text="https://ua-etymology.livejournal.com/170526.html" CreationDate="2019-01-16T12:43:10.997" UserId="4" />
  <row Id="8255" PostId="5392" Score="0" Text="@sasha мої російськомовні родичі так говорять. Для них це скорочення пока-пока." CreationDate="2019-01-16T13:41:21.857" UserId="9" />
  <row Id="8256" PostId="5392" Score="0" Text="@Yola, я здивований. Однак, формально це ще не означає, що вираз російський, а не український, чи більш російський, ніж український. Наприклад, я не знаю жодного російськомовного мешканця України, який би не використовував слова «буряк», «гарбуз», «паска» тощо, але по-моєму очевидно, що ці слова саме українські («правильні» російські еквіваленти: «свёкла», «тыква», «кулич»), хай вони й навіть поширилися серед російськомовних українців і мешканців близький до кордону з Україною територій." CreationDate="2019-01-16T16:24:24.020" UserId="4" />
  <row Id="8261" PostId="5405" Score="2" Text="Дуже цікава версія й приклади. Лиш одну річ маю сказати: на цьому сайті не заохочуються відповіді без підкріплення джерелами (посилань на поважні словники, книги, авторів тощо). Не могли б ви додати такі джерела до своєї відповіді? Будь ласка, перегляньте сторінки [tour](https://goo.gl/XbjRge), [How to Ask](https://goo.gl/KuCfff) а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](https://goo.gl/wnuKFr). Щоб виправити відповідь, натисніть кнопку edit." CreationDate="2019-01-17T19:39:51.610" UserId="240" />
  <row Id="8264" PostId="5405" Score="0" Text="Будь ласка, надайте джерела до інформації, викладеної у відповіді. Неправильно: *«тому перекладають так»* — бо незрозуміло, хто перекладає. Може, то бомж якийсь неписьменний. :-) Правильно: *«дохтур філології Такий-то пропонує перекладати так, підручник такий-то, виданий Міністерством освіти, пропонує сяк, а словник Інституту Лінгвістики імені Макса Фасмера перекладає ось так»*. Наразі кількість корисної інформації у запитанні значно більша, аніж у вашій відповіді, а має бути навпаки." CreationDate="2019-01-18T01:33:18.650" UserId="8" />
  <row Id="11502" PostId="5405" Score="0" Text="Іще *ні луски ні зябри*" CreationDate="2021-04-03T14:56:22.910" UserId="9" />
  <row Id="12122" PostId="5405" Score="0" Text="Українською відповіддю буде: Засць!" CreationDate="2022-03-28T19:22:17.803" UserId="2207" />
  <row Id="8263" PostId="5406" Score="1" Text="Дякую за надану відповідь. Але хочу сказати, що на цьому сайті не заохочуються відповіді чи думки, висловлені без підкріплення джерелами чи аргументами. І хоча Ви надали приклади вживання словосполучення «класти асфальт» (звісно, було б краще оформити їх як веб-посилання на статті/відеосюжети, але то вже другорядне), але Ви не навели жодних підтверджень, що «ложать — це суржик» і «стелити можна [лише?] скатертину»." CreationDate="2019-01-17T21:00:46.750" UserId="4" />
  <row Id="8262" PostId="5408" Score="0" Text="Але ж _[одноголосний](http://sum.in.ua/s/odnogholosnyj)_ у «Словнику української мови», на який Ви посилаєтеся, якраз має два значення: «який виконується в один голос» і «одностайний»" CreationDate="2019-01-17T20:50:45.410" UserId="4" />
  <row Id="8312" PostId="5408" Score="0" Text="Мабуть семантична різниця така сама як між російськими `единодушно` та `единогласно`. Якщо провести голосування, то `одностайність` отримує документальне підтвердження і стає `одноголосністю`" CreationDate="2019-01-22T11:42:26.680" UserId="1188" />
  <row Id="8286" PostId="5409" Score="1" Text="Питанье-родич: [_Помаранчі_ чи _апельсини_?](/q/3035/585)" CreationDate="2019-01-20T19:01:36.727" UserId="585" />
  <row Id="11549" PostId="5409" Score="1" Text="Вивчаєш Світ? — поповнюєш і мову...:))." CreationDate="2021-04-17T21:16:27.010" UserId="3568" />
  <row Id="8265" PostId="5410" Score="1" Text="До речі, цікаве запитання. Десь мають бути якісь більш-менш офіційні рекомендації щодо передачі іншомовних назв торгових марок (десь прямо на цьому сайті було про передачу іншомовних назв журналів, але це все-таки інше, і не можу знайти). Хоча якщо мається на увазі варіант, що виробляється в Україні, а не в Росії, то тут можуть бути свої спрощення при переданні (типу, паралельно з російською назвою на етикетці десь може бути визначено (навіть офіційно юридично) український варіант назви торгової марки)." CreationDate="2019-01-18T10:54:09.983" UserId="4" />
  <row Id="8266" PostId="5410" Score="0" Text="Якби «Советское шампанское» було російською географічною назвою, то за [§ 109.1.в](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par109p1v) (бо від _сов**ѣ**тъ_, адже в однокорінних словах маємо _сов**і**т_, _прив**і**тання_, _зав**і**тати_ тощо) і [§ 109.7.а](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par109p7a) «Правопису» 2015 було б «Сов**є**т**ське** шампан**ське**», але це торгова марка, а не географічна назва." CreationDate="2019-01-18T11:17:27.740" UserId="4" />
  <row Id="8270" PostId="5411" Score="0" Text="Re: *є зареєстрованою торгівельно маркою* — Це не так: московський совок незаконно користувався цією назвою. Насправді, саме існування назви «Совєцкоє шампанскоє» є незаконним, оскільки, відповідно до міжнародного торговельного та ринкового права, вино, вироблене з винограду, вирощеного **за межами французької провінції Шампань**, [не може](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B5_(%D1%88%D0%B0%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B5)) називатися «шампанським»." CreationDate="2019-01-18T22:15:59.783" UserId="8" />
  <row Id="8271" PostId="5411" Score="1" Text="Законне використання чи ні, сутті питання це не міняє. ТМ &quot;Советское Шампанское&quot; є зареєстрованою торговельною маркою на території України (що легко перевірити через онлайн-реєстри)." CreationDate="2019-01-18T22:23:14.407" UserId="1887" />
  <row Id="8272" PostId="5411" Score="0" Text="Ви написали «зареєстрованою». Ця ТМ не є і не може бути зареєстрованою. Ця помилка у вашій відповіді могла б бути просто юридичним казусом, але на ній ґрунтується значна частина відповіді «варто / не варто». Наголошую: уся відповідь ґрунтується на юридичних аргументах, а не на лінгвістичній логіці. Я згоден, що саме запитання — погане, непропрацьоване, primarily opinion-based і заслуговує закриття, але це не привід давати на нього непропрацьовані відповіді." CreationDate="2019-01-18T23:26:59.750" UserId="8" />
  <row Id="8279" PostId="5411" Score="1" Text="Ця ТМ є зареєстрованою. Ще раз кажу - перевірте реєстри ТМ на території України. Не треба казати на &quot;Чорне&quot; - &quot;Біле&quot;. Помилки у відповіді намає. Було питання як перкласти, а не чи можна використовувати слово &quot;Шампанское&quot;. Тому не заглиблюйтесь у юридичний аспект, він немає жодного відношення до суті питання. Лінгвічстична логіка проста - торгівельні марки не перекладаються. Крапка." CreationDate="2019-01-19T08:23:01.177" UserId="1887" />
  <row Id="8282" PostId="5411" Score="1" Text="@bytebuster, Ви неправі, Ви змішуєте різні поняття. Є багато торгових марок зі словом _шампанське_ (зокрема «Радянське Шампанське Марінталь», «Советное Шампанское», «Советовское Шампанское», «Советоское Шампанское», «Советское Шампанское», «Шампанское Marengo»,  «Шампанское Нового года», «Шампанское Oreanda» тощо), зареєстрованих в Україні (а тж. ще ін., зареєстровані в РФ, і ще ті, які колись були існували в СРСР, але вже не існують). Можливо, вони зареєстровані з порушенням якихось норм і після постанови суду будуть скасовані, але наразі вони перебувають у реєстрі торгових марок." CreationDate="2019-01-19T11:15:12.613" UserId="4" />
  <row Id="8267" PostId="5412" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості вимагають, щоб запитання про переклад містило: (1) пояснення **своїми словами** іншомовного слова; (2) **контекст**, в якому автор збирається використовувати перекладене слово; (3) продемонструвати власну спробу знайти відповідь і (4) пояснити, чим са́ме знайдені варіанти не підходять. Запитання, які не відповідають цим умовам, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді." CreationDate="2019-01-18T18:00:34.257" UserId="8" />
  <row Id="8268" PostId="5412" Score="0" Text="Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2019-01-18T18:00:37.913" UserId="8" />
  <row Id="8269" PostId="5412" Score="0" Text="@MichaelMichael, можете пояснити, що саме означає цей термін?" CreationDate="2019-01-18T20:24:21.920" UserId="4" />
  <row Id="8291" PostId="5412" Score="1" Text="@Sasha на жаль, ще ні. Я погарячкував з цим дописом, хотілось локалізувати цю програму нахрапом, без нудного встановлення та виснажливих налаштувань, чи можливо видалити цей допис, або, принаймні, приховати його?" CreationDate="2019-01-21T09:32:57.907" UserId="1888" />
  <row Id="8292" PostId="5412" Score="1" Text="Є посилання «delete» під запитанням (над коментарями до нього) (це не остаточне видалення, потім, якщо передумаєте чи дістанете більше контексту, зможете зробити «undelete»)." CreationDate="2019-01-21T13:21:06.717" UserId="4" />
  <row Id="8306" PostId="5412" Score="1" Text="тобто проксі оновлює файли у себе навіть без запиту від користувача? тобто, якщо користувачі цей файл більше ніколи не запитають, то він даремно ганяв біти мережею?" CreationDate="2019-01-22T09:27:54.013" UserId="9" />
  <row Id="8307" PostId="5412" Score="1" Text="Те що ви описали звучить як *буфер*." CreationDate="2019-01-22T09:28:26.880" UserId="9" />
  <row Id="8309" PostId="5412" Score="0" Text="Якщо я правильно зрозумів — це налаштування програми, що визначає, чи треба проксіювати медійні файли, чи не треба (тобто це налаштування може приймати по суті два значення: «так» і «ні») — чи я правильно зрозумів?" CreationDate="2019-01-22T10:34:09.127" UserId="4" />
  <row Id="8314" PostId="5412" Score="0" Text="@Sasha Я не знаю, чи можна це налаштувати (так/ні), але це точно є властивістю, особливістю сервера, ось приклад, де його можна побачити у лівому нижньому кутку: https://miniwa.moe/main/all&#xA;&#xA;А ось приклад його значення: https://social.net.ua/notice/466&#xA;Тут бот - з іншого сервера (наведіть на його аватарку), але його світлина - вже з нашого (наведіть на дописану ним світлину), тобто, наш сервер віддає його світлину, яку він у себе дописав. Моя особиста думка - для того, щоб не перевантажувати оригінальний сервер з популярними користувачами. Справді, звучить як кеш, але в оригіналі - proxy." CreationDate="2019-01-22T14:10:51.710" UserId="1888" />
  <row Id="8315" PostId="5414" Score="1" Text="Як на мене, слово &quot;медіа&quot; пустило глибші корені, ніж &quot;проксі&quot;, тому хотілося би &quot;проксі&quot; зукраїнізувати, доки не вросло. Якої ви думки про &quot;медіа-прошарок&quot; чи &quot;медіа-посередник&quot;?" CreationDate="2019-01-22T14:16:41.730" UserId="1888" />
  <row Id="11898" PostId="5414" Score="0" Text="Спочатку надайте визначення терміну проксі, щоб зрозуміти що українізувати його - це марна справа." CreationDate="2021-11-11T12:54:17.550" UserId="2207" />
  <row Id="11899" PostId="5414" Score="0" Text="Найцікавіше те (з власного досвіду), що переклад відсутній в рідких вийняткових випадках. Порівняння з Wi-Fi нелогічне. Інтернет та bluetooth - перекладаються. Якщо брати повні слова від Wi-Fi, то можна знайти переклад." CreationDate="2021-11-11T14:46:09.123" UserId="2864" />
  <row Id="11903" PostId="5414" Score="0" Text="от вам приклад чи не найкращого в світі медіапроксі https://www.nginx.com/resources/wiki/" CreationDate="2021-11-12T00:13:29.067" UserId="2207" />
  <row Id="11904" PostId="5414" Score="0" Text="і визначення https://en.wikipedia.org/wiki/Reverse_proxy" CreationDate="2021-11-12T00:18:50.427" UserId="2207" />
  <row Id="8276" PostId="5417" Score="2" Text="*Front-end* і *back-end* можна перекласти як *передок* і *задок*." CreationDate="2019-01-19T02:38:23.533" UserId="9" />
  <row Id="8280" PostId="5417" Score="0" Text="@Yola, якось занадто непристойно виходитиме, по-моєму." CreationDate="2019-01-19T10:44:29.243" UserId="4" />
  <row Id="8281" PostId="5417" Score="1" Text="@moonrider_unchained, я можу погодитися з аргументацією, але по-моєму, «фул стек розробник» не може писатися трьома окремими словами. Це або «фулстек-розробник», або в крайньому разі «фул-стек-розробник» — аналогічно до «інтернет-провайдер», «онлайн-словник» тощо. Окремо перед іменником може писатися лише повноцінно відмінюваний прикметник (типу «інтернетний провайдер», «онлайновий словник», «фулстековий розробник»), але не невідмінювані фрагменти (типу «інтернет-[щось]», «онлайн-[щось]», «фул(-)стек-[щось]»)." CreationDate="2019-01-19T10:52:30.970" UserId="4" />
  <row Id="8318" PostId="5417" Score="0" Text="@Sasha Погоджуюсь з отриманими зауваженнями. Провів більш глибоке дослідження питання на базі того, як вживаються схожі терміни &quot;фронтенд розробник&quot; або &quot;бекенд розробник&quot;. Виправив відповідь, додав приклади вживання та посилання на джерела." CreationDate="2019-01-22T19:39:58.367" UserId="1887" />
  <row Id="8320" PostId="5417" Score="2" Text="Мені, якщо чесно, все ще здається, що правильний лише перший варіант. Адже ми можемо дивитися, як люди пишуть, щоб прогнозувати, яке слово ймовірніше ввійде в загальний обіг — але при цьому ми маємо враховувати, що люди не завжди пишуть правильно (вони пишуть і «по моєму, по твоєму», і «не зрозуміло, не гарна», і інше — що вже казати про запозичені слова/конструкції, на які сильно впливає граматика мови-джерела). У виборі разом/дефісно/окремо я би радше надавав перевагу традиції, а не сучасній статистиці. Однак — **не можу не поставити плюса**." CreationDate="2019-01-22T20:16:15.157" UserId="4" />
  <row Id="8321" PostId="5419" Score="3" Text="а мені так сподобався жарт про передок і задок..." CreationDate="2019-01-22T22:33:32.717" UserId="240" />
  <row Id="8287" PostId="5421" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості вимагають, щоб запитання про переклад містило: (1) пояснення **своїми словами** іншомовного слова; (2) **контекст**, в якому автор збирається використовувати перекладене слово; (3) продемонструвати власну спробу знайти відповідь і (4) пояснити, чим са́ме знайдені варіанти не підходять. Запитання, які не відповідають цим умовам, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді." CreationDate="2019-01-20T19:58:31.313" UserId="8" />
  <row Id="8288" PostId="5421" Score="1" Text="Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2019-01-20T19:58:34.737" UserId="8" />
  <row Id="8297" PostId="5421" Score="0" Text="Погоджуюся з паном bytebuster'ом, треба змінити запитання.&#xA;Від себе додам: &quot;зважаючи на кількість літер&quot;." CreationDate="2019-01-21T19:41:05.507" UserId="240" />
  <row Id="8304" PostId="5421" Score="0" Text="@P.Vowk Я думав що я змінив запитання таким чином, що тепер воно відповідає усім чотирьом пунктам. Щось ще залишилось?" CreationDate="2019-01-21T23:58:15.897" UserId="1639" />
  <row Id="8305" PostId="5421" Score="0" Text="Щодо четвертого, наприклад, я не впевнений." CreationDate="2019-01-22T05:55:35.987" UserId="240" />
  <row Id="8317" PostId="5421" Score="0" Text="@P.Vowk Я не був впевнений, чи мої варіанти підходять. Тому запитав. В мене немає якихось конкретних причин чому вони не підходять." CreationDate="2019-01-22T19:18:45.607" UserId="1639" />
  <row Id="8298" PostId="5427" Score="0" Text="що значить &quot;отже довід за г&quot;?" CreationDate="2019-01-21T20:21:51.390" UserId="240" />
  <row Id="8299" PostId="5427" Score="0" Text="ви кажете, що це слово могло б бути навіть &quot;горальня&quot;? найближче тоді до горілки?" CreationDate="2019-01-21T20:25:32.963" UserId="240" />
  <row Id="8300" PostId="5427" Score="0" Text="@P.Vowk Повторьуьу: «першопньем ье знаьме _гор*_ від _горьіти_, [...] отже довід за _г_» — _ґорьіти_ і подальш, так звана звичаьева украьинська не маье, а _горьіти_, _горьачиь_ і подальш маье. Так, _горьілка_ теж походить від цього пньа." CreationDate="2019-01-21T20:28:02.220" UserId="585" />
  <row Id="8316" PostId="5430" Score="0" Text="Так, схоже більше на кеш, але в оригіналі саме &quot;proxy&quot;.&#xA;А якої ви думки про &quot;медіа-прошарок&quot; чи &quot;медіа-посередник&quot;?" CreationDate="2019-01-22T14:17:52.950" UserId="1888" />
  <row Id="8468" PostId="5430" Score="1" Text="@MichaelMichael Гадаю, що *прошарок* тут може бути недоречним, тому що для мене *прошарок* більше асоціюється з *layer*, як-от в *multi-layered application*." CreationDate="2019-02-06T09:03:17.627" UserId="9" />
  <row Id="8322" PostId="5431" Score="2" Text="а може це дати ляпаса, так, що мочка вуха почервоніла?" CreationDate="2019-01-23T08:04:00.030" UserId="9" />
  <row Id="8356" PostId="5431" Score="0" Text="Теж думав про сього спочатку і хотів розвинути, однак мосьпан Франко, чи ьа так зустрів, вжив сеь вираз в лапках, а словники подаьуть ьак «злодіьськиь говір». Сьебто вже не дуже підходить." CreationDate="2019-01-25T18:15:29.430" UserId="585" />
  <row Id="8359" PostId="5431" Score="0" Text="До речи, коли подумати, то «мосвозлодіьськиь говір» теж маье слово «засьвітити» в ьакостьи «зробити шчось видне», наприклад «засвєтіть фінґал», тому може і мочка, але чому саме вона? Але скоріш сье шчось сучасніше і пішло від шчось такого штибу." CreationDate="2019-01-25T19:25:44.853" UserId="585" />
  <row Id="9356" PostId="5431" Score="0" Text="Я б сказав, що _мачка_ тут — скорочене від _макітра_, тобто «голова». Але це суто інтуїтивно, тому може бути (й, імовірніше за все, є) дуже помилково." CreationDate="2019-09-17T19:51:19.560" UserId="4" />
  <row Id="8334" PostId="5432" Score="0" Text="Дякую, усі варіанти дуже довгі, мені більше імпонує &quot;Посередник медіа-даних&quot;, без наказового способу." CreationDate="2019-01-23T18:03:08.993" UserId="1888" />
  <row Id="8361" PostId="5433" Score="0" Text="Гадаю, що ви можете бути праві. Однак, можливо, воно й справді походить від слова &quot;мочка&quot; як пишуть у коментарях..." CreationDate="2019-01-25T21:38:16.627" UserId="1505" />
  <row Id="8325" PostId="5434" Score="0" Text="Дієприкметникові звороти не притаманні українській мові. Їх варто уникати. `Отражение`,  в контексті світла/хвиль, [перекладається](https://uk.wikipedia.org/wiki/Відбиття_(фізика)) як   `відбиття`/`віддзеркалення`. Склавши до купи отримуємо `елемент відбиття` або `елемент віддзеркалення`." CreationDate="2019-01-23T08:40:19.030" UserId="1188" />
  <row Id="9312" PostId="5434" Score="0" Text="У [коментарі на фейсбуці](https://www.facebook.com/ukrse/posts/1913089772150393?comment_id=1913137982145572) Василь Барвінок пише: (світло)відбивний елемент." CreationDate="2019-09-05T11:46:27.837" UserId="4" />
  <row Id="8332" PostId="5435" Score="3" Text="…і e2u (для [reflecting](//e2u.org.ua/s?w=reflecting&amp;dicts=all&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on), [reflective](//e2u.org.ua/s?w=reflective&amp;dicts=all&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on))." CreationDate="2019-01-23T12:22:23.850" UserId="4" />
  <row Id="8344" PostId="5435" Score="0" Text="будь ласка, додайте інформацію з r2u й e2u у свою відповідь, вона від того дуже виграє." CreationDate="2019-01-25T11:45:21.870" UserId="240" />
  <row Id="8335" PostId="5437" Score="2" Text="Пепепрошую, але цей переклад не лише дослівний, а й — у випадку автомобільних дзеркал, адже контекст зазначає автор запитання — неправильний. «От**об**ражение» — відображення,  а «отражение» — відбиття, відзеркалення тощо. Хоча я не буду заперечувати, що в частині випадків рос. «отражение» і укр. «відображення» можуть значною мірою перетинатися, але в загальному випадку (зокрема в фізиці) рос. «отражение» і рос. «от**об**ражение» можуть позначати дуже різні речі." CreationDate="2019-01-24T10:53:38.553" UserId="4" />
  <row Id="8336" PostId="5437" Score="2" Text="Крім того, наша традиція вимагає підкріплювати свої твердження посиланнями на словники, реальні приклади вживань тощо (адже інакше читачам дуже важко розсудити, де правильна відповідь, а де неправильна)." CreationDate="2019-01-24T10:58:32.377" UserId="4" />
  <row Id="8337" PostId="5437" Score="0" Text="У будь-якому разі, дякую за спробу!" CreationDate="2019-01-24T10:58:52.283" UserId="4" />
  <row Id="8338" PostId="5441" Score="2" Text="Цьікаве питанье — чи десь врегульоване назва нашоьі мови. А особисто — можна сміливо вживати при виборі _Украьинська_, оскільки сенс зрозумілиь. Сье стосуье і до инших, наприклад слово _English_ ье прьамим відповідним прикметником до нашого, сьебто _English cuisine_ ~ _Украьинська кухньа_." CreationDate="2019-01-24T21:10:17.357" UserId="585" />
  <row Id="9316" PostId="5443" Score="0" Text="Див. також: [«Програму налаштовують чи настроюють?»](/q/4132)." CreationDate="2019-09-05T13:32:06.580" UserId="4" />
  <row Id="8371" PostId="5452" Score="1" Text="@Sasha, оригінальне зображення &quot;правильне&quot;, це його сервіс хостінгу розвертає. Я витатрив біля години і так і не зміг його поставити у правильному вигляді. Буду дуже вдячний за допомогу!" CreationDate="2019-01-29T10:11:34.620" UserId="55" />
  <row Id="8380" PostId="5452" Score="0" Text="@Sasha, дуже дякую! До речі, щит зображений на фото розташований в середині ст. м. Контрактова площа, м. Київ." CreationDate="2019-01-29T13:29:00.947" UserId="55" />
  <row Id="8381" PostId="5452" Score="2" Text="Правда, зобрага має помилку: _підлог**и**вий_." CreationDate="2019-01-29T14:30:36.813" UserId="585" />
  <row Id="8382" PostId="5456" Score="3" Text="Добрий вечір!) Це питання вже обговорювалося на сайті. Знайти його ви можете ось тут: https://ukrainian.stackexchange.com/questions/5206/%d0%94%d0%be%d0%b1%d1%80%d0%be%d0%b3%d0%be-%d0%b2%d0%b5%d1%87%d0%be%d1%80%d0%b0-%d0%b0%d0%b1%d0%be-%d0%94%d0%be%d0%b1%d1%80%d0%b8%d0%b9-%d0%b2%d0%b5%d1%87%d1%96%d1%80" CreationDate="2019-01-30T18:46:07.803" UserId="1505" />
  <row Id="8383" PostId="5456" Score="2" Text="Дякую за відповідь) Це я бачила. Хочу почути вашу думку саме про словосполучення &quot;доброго вечору&quot;, тому що почула таке вперше)" CreationDate="2019-01-30T19:46:08.260" UserId="1911" />
  <row Id="8384" PostId="5456" Score="1" Text="Було б добре взнати думку того, хто вам зауважив/а. Бо звичаьево родовиь відмінок [лиш з **а**](http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;ww=вечір). Однак [пошук вказуье](//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;safe=off&amp;q=&quot;доброго+вечору&quot;), шчо _~ вечору_ вживаниь. Можу лише _припустити_ шчо сье ьакиьсь [новопольонізм](//sjp.pwn.pl/poradnia/haslo/;13281.html). За лоґікоьу ьак абстракне підходить, але не гармоніьуье з иншими безваріьативними _~ днь**а**_, але з _~ ранк**у**_. Отже коротко — **неправильно**, але цьікава причина [ьак похоџеньа і лоґіки] ьавишча." CreationDate="2019-01-30T20:27:47.387" UserId="585" />
  <row Id="8385" PostId="5456" Score="0" Text="@stegetsj, зі «з ранку» якраз гармонує, по-моєму; а от зі «з дня» справді ні." CreationDate="2019-01-30T21:13:28.167" UserId="4" />
  <row Id="8394" PostId="5457" Score="1" Text="Так, зустріч не пов'язана з весіллям. Якби була пов'язана, то, звичайно, &quot;дівич-вечір&quot; був би традиційним варіантом." CreationDate="2019-02-01T08:42:45.840" UserId="69" />
  <row Id="8400" PostId="5457" Score="0" Text="Я маю на увазі, що &quot;дівішнік&quot;, який ви наводите у запитанні також пов'язаний із весіллям. Тому не впевнений, що в рос. мові є слово яке б означало &quot;неформальну зустріч подружок&quot;." CreationDate="2019-02-01T12:41:00.727" UserId="1505" />
  <row Id="8408" PostId="5457" Score="0" Text="У сучасному мовленні є і &quot;неформальна зустріч&quot;: https://dic.academic.ru/dic.nsf/efremova/274409/%D0%B4%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA , https://dic.academic.ru/dic.nsf/es/107868/%D0%B4%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA" CreationDate="2019-02-01T16:58:11.203" UserId="69" />
  <row Id="8386" PostId="5458" Score="3" Text="Схоже, що *видаляти* має відтінок *фізично знищувати*, а *вилучати* - *припинити належність* до якоїсь категорії. Тому, в контексті коментаря, буде більш природним сказати *видалити коментар*." CreationDate="2019-01-31T08:33:06.553" UserId="1188" />
  <row Id="8388" PostId="5461" Score="1" Text="Я б краще посилався на «Правопис» чи конкретну книжку (бо Вікіпедія в тій статті, на жаль, не зазначає джерела попунктово).&#xA;Але загалом аргумент, по-моєму, доречний — по-моєму, _вечір_ може сприйматися як «явище природи» (як і _ранок_), у той час як для _день_, по-моєму, переважає значення «міра часу» (а не «явище природи»)." CreationDate="2019-01-31T14:50:57.973" UserId="4" />
  <row Id="8387" PostId="5463" Score="2" Text="В українській мові зручно, що ми маємо і *розу*, і *троянду*, бо розою ми можемо називати технічні штуки як-от [*роза вітрів*.](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B2)" CreationDate="2019-01-31T14:48:39.473" UserId="9" />
  <row Id="8389" PostId="5463" Score="1" Text="і не тільки технічні. Наприклад, є розарій, але немає трояндарію." CreationDate="2019-01-31T15:25:20.797" UserId="435" />
  <row Id="8390" PostId="5463" Score="0" Text="хіба?.........." CreationDate="2019-01-31T15:28:27.113" UserId="9" />
  <row Id="8391" PostId="5463" Score="0" Text="Принаймні, якщо вірити СУМ [розарій](http://sum.in.ua/s/rozarij)&#xA;&#xA;[трояндарій](http://sum.in.ua/s/trojandarij)" CreationDate="2019-01-31T15:45:03.623" UserId="435" />
  <row Id="8392" PostId="5463" Score="3" Text="також на [сайті Національного ботанічного саду ім. М.М. Гришка НАН України](http://www.nbg.kiev.ua/collections_expositions/index.php?SECTION_ID=203) послуговуються терміном &quot;розарій&quot; або синонімом &quot;сад троянд&quot;, але не трояндарій. НМД, трояндарій почали вживати, щоб уникнути нібито росіянізму." CreationDate="2019-01-31T15:54:56.673" UserId="435" />
  <row Id="8401" PostId="5463" Score="2" Text="А відколи в українській мові є слово розарій? Може це з доби коли в української мови не могло бути окремої від російської термінології? Перші вживання цього слова, що я знайшов вже після 2СВ." CreationDate="2019-02-01T15:11:05.700" UserId="9" />
  <row Id="8402" PostId="5463" Score="0" Text="Чому Ви такі категоричні? Думаю, відтоді, відколи й сама 'роза' (див. етимологічний словник). І запозичення аж ніяк не з російської." CreationDate="2019-02-01T15:47:36.140" UserId="435" />
  <row Id="8404" PostId="5463" Score="0" Text="Хоч _роза_ і не московське слово, але _розарій_ _може_ запозичене відти." CreationDate="2019-02-01T16:38:49.583" UserId="585" />
  <row Id="8405" PostId="5463" Score="0" Text="@stegetsj, а може й ні." CreationDate="2019-02-01T16:48:02.963" UserId="435" />
  <row Id="8406" PostId="5463" Score="0" Text="Якщо те, що я пишу й виглядає категоричним, то не з моєй волі. Я хочу сказати, що якщо перші вживання слова *розарій* в укрмові з'явились вже за радянських часів, особливо після 33го, то нема сенсу посилатись на це слово як сертифікат (тнавіть частковий) українськості слова *роза* у значенні *троянда*." CreationDate="2019-02-01T16:50:23.537" UserId="9" />
  <row Id="8407" PostId="5463" Score="0" Text="@Yola, до радянських часів не було розаріїв в Україні? Чи як вони називались до цього часу? [Розарій](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%B9), [Розарій (квітник)](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%B9_(%D0%BA%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA))" CreationDate="2019-02-01T16:56:46.490" UserId="435" />
  <row Id="8409" PostId="5463" Score="0" Text="@Yola, і я за зворотню логічну послідовність. Якщо роза не росіянізм, то й розарій - відповідно, а не навпаки." CreationDate="2019-02-01T16:58:51.127" UserId="435" />
  <row Id="8410" PostId="5463" Score="0" Text="Я мав на увазі слово розарій лише в значені квітник. Відповідна стаття в вікі не проливає світло на те, коли це слово з'явилось в укрмові. Щодо послідовності, то логічно припустити, що нам не дали вибирати розарій це буде чи трояндарій, тому ваше припущення за своєю формою помилкове, але це не заперечує, що *розарій* не росіянізм." CreationDate="2019-02-01T17:02:39.103" UserId="9" />
  <row Id="8411" PostId="5463" Score="0" Text="Головна моя думка полягає в тому, що нам обирати яке слово використовувати, тут після стількох років плюндрування мови, нам часом треба виступати в ролі мовотворця. І тут перевагою *троянди* і *трояндарію* є поява ще одного слова в мові, уникнення утворення омоніму." CreationDate="2019-02-01T17:04:24.707" UserId="9" />
  <row Id="8412" PostId="5463" Score="0" Text="@Yola, моє припущення, що розарій, розові, розанні тощо, як ботанічні терміни, походять з латини, як і безліч інших наукових термінів, і вплив російської тут шукати не варто. [Розові](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D1%96)" CreationDate="2019-02-01T17:08:00.287" UserId="435" />
  <row Id="8413" PostId="5463" Score="0" Text="Цікаво, що колись ми українською казали єнот і білка, а зараз як кажемо чи можемо казати? Хоча все ж цей ваш агрумент безсумнівно дає над чим подумати." CreationDate="2019-02-01T17:18:36.507" UserId="9" />
  <row Id="8414" PostId="5463" Score="2" Text="@Yola, ми тут всі спільно шукаємо відповіді. Тому Ваше зауваження щодо того, що слово розарій в значенні квітника почало використовуватись тільки за радянських часів, цікаве, якщо має під собою підгрунтя. Але в такому випадку не менш цікаво, яким словом послуговувались українські ботаніки, дендрологи до радянських часів на позначення трояндового саду. Мав же теж бути якийсь термін." CreationDate="2019-02-01T17:27:19.430" UserId="435" />
  <row Id="8415" PostId="5463" Score="0" Text="я не стверджую, що це слово з'явилось саме за радянських часів. Просто немає прикладів дорадянського вжитку, тому є така підозра." CreationDate="2019-02-01T17:29:23.687" UserId="9" />
  <row Id="8403" PostId="5466" Score="1" Text="Я й звіряю завжди спершу із СУМ-20, але коли слово відсутнє, переадресовує на попередню редакцію. А от цікаво тоді щодо &quot;копійнички&quot;, звідки з'явилось, бо вже знаходжу приклади [вживання](https://opinionua.com/2019/01/22/sezon-devyanosto-devyatogo-abo-komanda-mri%D1%97-valeriya-lobanovskogo/) не тільки на комерційних ресурсах. Та це вже окреслюється окреме запитання." CreationDate="2019-02-01T15:52:39.343" UserId="435" />
  <row Id="8417" PostId="5468" Score="1" Text="Мені траплялося слово &quot;прилога&quot; в цьому значенні, від мовця. Що думаєте? Пошукала, в інеті знайшла лиш кілька згадок - у бібліографічному описі старої книжки XVIII ст. в значенні &quot;додатку&quot;, в контексті релігійного термін, який я не зрозуміла, та в текстах по-болгарськи. Але &quot;файл у прилозі&quot; не дає мені спокою, так зручно вживати, на мій погляд. Як розібратися, чи воно підходить?" CreationDate="2019-02-02T21:08:17.997" UserId="1455" />
  <row Id="8418" PostId="5468" Score="2" Text="@ХристинаВороніна, ну фактично, «правильно», по-моєму — це так, як більш-менш систематично вживають. _Прилогу_ в значенні «email attachment», НЯМС, вживають доволі рідко, але Ви можете спробувати створити традицію (якщо не боїтеся надто відрізнятися від інших), можливо, слово сподобається не лише Вам. Це слово справді є в словниках Уманця/Спілки та Кримського/Єфремова в значенні «додаток до документа/книги» (по-моєму, дуже підходяще значення для узагальнення в «дод. до листа»); але навіть у значенні «дод. до док./кн.» воно зараз рідко вживається; зате воно цілком інтуїтивно зрозуміле." CreationDate="2019-02-03T08:51:42.473" UserId="4" />
  <row Id="8419" PostId="5468" Score="2" Text="@ХристинаВороніна, прорезюмую попередній комментар: (1) по-моєму, за значенням слово цілком підходить («додаток до документа/книги» добре переноситься на «email attachment»); (2) але наскільки я можу судити, зараз воно вкрай рідко вживається навіть в основному значенні («додаток до документа/книги»); (3) вирішувати Вам." CreationDate="2019-02-03T08:58:20.743" UserId="4" />
  <row Id="8445" PostId="5468" Score="0" Text="@Sasha, додам, що й в англійській теж співіснують *to attach/to enclose* та *attachment/enclosure*. Принаймні, в MS Outlook. (На роботі саме англ.)" CreationDate="2019-02-04T20:23:21.230" UserId="435" />
  <row Id="8447" PostId="5468" Score="0" Text="@OksanaGubrenko, цікаво. А в яких там контекстах to enclose / enclosure? (Я надаю перевагу англомовному ПЗ, але Microsoft Outlook'ом ніколи не користувався, лише Outlook Express'ом (це інша програма, як не дивно) і дуже давно.)" CreationDate="2019-02-04T20:30:25.017" UserId="4" />
  <row Id="8449" PostId="5468" Score="0" Text="@Sasha, наскільки я помітила, то *to attach/attachment* - коли приєднуються файли, *to enclose/enclosure* - коли, напр., в E-mail вкласти ще один (або ланцюжок) E-mail-ів. Може, ще є якісь відмінності, суто технічні або програмні, я не спец." CreationDate="2019-02-04T20:34:22.103" UserId="435" />
  <row Id="8420" PostId="5469" Score="3" Text="Я думаю, вся справа в наявності в російській мові слів _[аудировать](http://gramota.ru/slovari/dic/?word=аудировать&amp;all=x)_, _[аудирование](http://gramota.ru/slovari/dic/?word=аудирование&amp;all=x)_, _аудированный_ (іноді вживають _ауди**ти**ровать_, _-ние_, _-нный_, але нормативними й найуживанішими є саме перші три). Близькість і вплив російської мови переважує і словотворчу логіку (аудіо → аудіювати, аудит → аудитувати), і власні словники (_[аудіювати](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=188929)_ vs _[аудитувати](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=170924)_)." CreationDate="2019-02-04T09:10:38.330" UserId="4" />
  <row Id="8421" PostId="5469" Score="2" Text="@Sasha, логіка такого словотворення в російській мові мені теж не зрозуміла, бо знову ж таки - омонімізація та сама, хоча її легко можна уникнути, не порушивши правил словотворення: ***аудіо*** - *аудійований*, *аудіювати*, ***аудит*** - *аудитований*, *аудитувати*." CreationDate="2019-02-04T09:31:12.887" UserId="435" />
  <row Id="8422" PostId="5469" Score="2" Text="Латинське _audītus_ (від якого походить наше _аудит_) походить від латинського _audiō_ (від якого походить наше _аудіо_). Щоправда зазвичай запозичені слова живуть в мові-акцепторі своїм життям (незалежним від етимології слова в мові-оригіналі), тому злиття російських _аудировать_ й _аудитировать_ це не пояснює. Мабуть, слово просто ненавмисне скоротили, і так усталилося; або ж у якійсь проміжній мові (якщо росіяни/українці запозичили ці слова не прямо з латини) поняття _аудіювати_ й _аудитувати_ були теж змішані." CreationDate="2019-02-04T09:59:28.607" UserId="4" />
  <row Id="8423" PostId="5474" Score="2" Text="може, [*припутень*](http://sum.in.ua/s/pryputenj) - дикий голуб?" CreationDate="2019-02-04T15:53:26.370" UserId="435" />
  <row Id="8424" PostId="5474" Score="0" Text="Можливо, але в цьому другому переліку є слово голуб (-ка). Хоча, можливо, ви праві і &quot;припутень&quot; це те саме, що і &quot;припотень&quot;." CreationDate="2019-02-04T15:56:54.740" UserId="1505" />
  <row Id="8425" PostId="5476" Score="1" Text="Додам: ще є на [с. 575 в ЕСУМ](http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=575) і навіть [у Вікіпедії статтю про вид голубів Columba palumbus названо «Припутень»](//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Припутень&amp;oldid=24372119)." CreationDate="2019-02-04T17:07:24.017" UserId="4" />
  <row Id="8427" PostId="5476" Score="1" Text="@Sasha, а я ще додам, що є фільм українського виробництва з одноіменною назвою [&quot;Припутні&quot;](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%BD%D1%96_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BC)), і там в переносному обігруються варіанти етимології і значення - і дикі голуби, і придорожні, побиті пилом-долею. Застереження: фільм важкий для сприйняття граммар-наці (добре, що я не), бо весь виключно суржиком." CreationDate="2019-02-04T17:21:30.353" UserId="435" />
  <row Id="8434" PostId="5478" Score="0" Text="Possible duplicate of [Як правильно - &quot;елемента&quot; чи &quot;елементу&quot;?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2851/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d1%80%d0%b0%d0%b2%d0%b8%d0%bb%d1%8c%d0%bd%d0%be-%d0%b5%d0%bb%d0%b5%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%82%d0%b0-%d1%87%d0%b8-%d0%b5%d0%bb%d0%b5%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%82%d1%83)" CreationDate="2019-02-04T20:13:24.427" UserId="8" />
  <row Id="8436" PostId="5478" Score="0" Text="Також: https://ukrainian.stackexchange.com/q/427/" CreationDate="2019-02-04T20:14:06.980" UserId="8" />
  <row Id="8437" PostId="5478" Score="0" Text="Також: https://ukrainian.stackexchange.com/q/1350/" CreationDate="2019-02-04T20:14:33.870" UserId="8" />
  <row Id="8441" PostId="5478" Score="0" Text="Також: https://ukrainian.stackexchange.com/q/3900/" CreationDate="2019-02-04T20:16:38.523" UserId="8" />
  <row Id="8442" PostId="5478" Score="1" Text="Ще окремо від цього: запитання стосовно великої літери має бути оформлене окремо." CreationDate="2019-02-04T20:17:06.003" UserId="8" />
  <row Id="8446" PostId="5478" Score="0" Text="Маьемо велику лажу з елаѕькими закінченьами — приходили через посередників, а самі ьих не унормували. Ось одна з [фем розгльаду](https://maksymus.wordpress.com/2009/04/15/186223/)." CreationDate="2019-02-04T20:25:23.787" UserId="585" />
  <row Id="8452" PostId="5478" Score="0" Text="@bytebuster, не думаю (ані що це дублікат, ані що про велику/малу літеру слід писати окремо)." CreationDate="2019-02-04T21:36:39.633" UserId="4" />
  <row Id="8463" PostId="5478" Score="0" Text="@Sasha, мені здається очевидним, що це два запитання: одне про [tag:відмінювання] (морфологія), друге про [tag:велика-мала-літера] (граматика). У нас навіть теґи відповідні є. І перша половина — повний дублікат запитання *«про утворення родовому відмінку для іменників II відміни»*. Якщо це не так, то я прямо зараз напишу 100500 подібних запитань про родовий відмінок різних іменників II відміни — по одному слову на запитання." CreationDate="2019-02-05T12:01:22.677" UserId="8" />
  <row Id="8465" PostId="5478" Score="0" Text="@bytebuster, «перша половина — повний дублікат запитання „про утворення родовому відмінку для іменників II відміни“» — якого саме? У будь-якому разі, я найімовірніше незгоден: якщо Ви маєте на увазі запитання про інше слово, то то запитання про інше слово, а якщо в нас є загальне запитання про правила, то то загальне запитання про правила. Теги, ІМХО, тут ні до чого: теги підлаштовують під запитання, а не запитання під теги. Я не бачу причин штучно розривати одне запитання на 2 — але якщо Ви впевнені, спробуйте, будь ласка, спитати на загальній меті, чи обов'язково 2 аспекти 1 слова разривати." CreationDate="2019-02-05T13:12:08.127" UserId="4" />
  <row Id="8466" PostId="5478" Score="0" Text="@Sasha, (1) вашу думку прийнято:«якщо запитання стосується іншого слова, воно не дублікат». Пішов за словником слів II відміни (**це не жарт**, найближчим часом напишу кілька подібних запитань). (2) Ви не бачите причин «штучно» розривати одне запитання на 2 — а оце вам нічого не нагадує? *„Please edit the question to limit it to a specific problem with enough detail to identify an adequate answer. **Avoid asking multiple distinct questions at once**.“*" CreationDate="2019-02-05T15:03:12.063" UserId="8" />
  <row Id="8432" PostId="5479" Score="0" Text="Про всьак зазначу, шчо _CAPTCHA_ цье скороченье від _Completely Automated Public Turing test to tell Computers and Humans Apart_." CreationDate="2019-02-04T20:01:58.570" UserId="585" />
  <row Id="8444" PostId="5479" Score="3" Text="Тема запитання цікава, але саме запитання оформлене як **запрошення до субʼєктивних думок**, на противагу до тих, що ґрунтуються на фактах і поважних джерелах." CreationDate="2019-02-04T20:21:30.253" UserId="8" />
  <row Id="8457" PostId="5479" Score="3" Text="*чилюд* -- чудово, трошки незвично, але чудово!!" CreationDate="2019-02-05T07:27:21.883" UserId="9" />
  <row Id="8490" PostId="5479" Score="0" Text="bytebuster, саме суб’єктивні думки мене і цікавлять, об’єктивних вистачає - це буде калька &quot;капча&quot;, так само як &quot;текст&quot;, &quot;документ&quot;, &quot;папір&quot; та решта, і всі ці слова - неукраїнські. Я ж займаюся локалізацією, а не транслітерацією. До того ж, під час війни народжується мій нарід, і йому для росту потрібна мова." CreationDate="2019-02-07T20:55:55.487" UserId="1888" />
  <row Id="8453" PostId="5482" Score="1" Text="Коли всье таки дали відповідь, було б добре також порівньати з иншими елаѕькими словами з кінецьем на _~ос_." CreationDate="2019-02-04T21:54:06.943" UserId="585" />
  <row Id="8454" PostId="5482" Score="0" Text="@stegetsj, чесно кажучи, не знаю таких слів (хіба що _термос_ на думку спадає) і замало часу, щоб шукати. Якщо Ви знаєте або маєте бажання — буду радий доповненню." CreationDate="2019-02-04T22:31:40.110" UserId="4" />
  <row Id="8455" PostId="5482" Score="0" Text="Яку роль виконує у відповіді ця розлога цитата, окрім першого і останнього абзаців?" CreationDate="2019-02-05T03:13:21.340" UserId="8" />
  <row Id="8458" PostId="5482" Score="0" Text="@bytebuster, вся цитата — це стаття з «Вільного тлумачного словника». Внутрішні цитати (цитати в цитаті) були наведені всередині відповідної статті «Вільного тлумачного словника», це те, чим укладачі того словника аргументують своє бачення. Можливо, внутрішні цитати краще оформити інакше, наприклад, курсивом, відступом абощо." CreationDate="2019-02-05T08:04:55.687" UserId="4" />
  <row Id="8462" PostId="5482" Score="0" Text="Перепрошую, яким саме чином цитати пояснюють «бачення» автора стосовно `-у` (а не `-а`)? На мою думку, **тлумачний** словник пояснює (раптово) **тлумачення** слова, і саме для цього, вочевидь, ці цитаті наведені автором. Вони аж ніяк не аргументують відмінювання. Ба більше: у жодній з них нема цього слова у родовому відмінку. Я вважаю, що ці цитати заслуговують заміни на `[…]`. Я поставлю мінус поки що." CreationDate="2019-02-05T11:49:57.573" UserId="8" />
  <row Id="8464" PostId="5482" Score="0" Text="@bytebuster, там є приклади малої і великої літери. Ок." CreationDate="2019-02-05T13:04:09.893" UserId="4" />
  <row Id="8459" PostId="5486" Score="4" Text="Вона цвіте, тому цвітна." CreationDate="2019-02-05T10:16:43.753" UserId="9" />
  <row Id="8460" PostId="5486" Score="3" Text="А сайт, на який ви посилаєтесь де використовується *кольорова* - це, найімовірніше, google translate. Там є _Приємного Вам апетиту!_, _сама_ в сенсі *най-*." CreationDate="2019-02-05T10:21:44.723" UserId="9" />
  <row Id="8461" PostId="5486" Score="4" Text="Наведена стаття «Обсмажена кольорова капуста з яйцями» — це не дуже вдалий переклад [російської статті «Обжаренная цветная капуста с яйцами» на tvcook.ru](//www.tvcook.ru/recipes/kapusta/obzharennaya-cvetnaya-kapusta-s-yaycami.html)." CreationDate="2019-02-05T11:32:20.417" UserId="4" />
  <row Id="8472" PostId="5491" Score="0" Text="Від скороченьа ваша відповідь лише б виграла, залиште в перемові потрібного шматка." CreationDate="2019-02-06T12:04:38.403" UserId="585" />
  <row Id="8478" PostId="5492" Score="2" Text="Вітаю на Ukrainian.SE! Цей сайт для професіоналів і тих хто вивчає українську мову, тому питання про інші мови (російську, англійську і т.і.) тут не обговорюються. Є принаймні 2 сайти на stackexchange.com де можуть відповісти на питання щодо російської мови - https://russian.stackexchange.com та https://rus.stackexchange.com" CreationDate="2019-02-06T14:46:37.007" UserId="69" />
  <row Id="8480" PostId="5495" Score="0" Text="Де спроби власноруч розібрати власного питаньа?" CreationDate="2019-02-07T11:27:45.917" UserId="585" />
  <row Id="8487" PostId="5495" Score="1" Text="Цікаво було б дізнатись, чому саме піцЕрія, це якесь правило притаманне українській мові? Самих лише словників тут мало." CreationDate="2019-02-07T14:14:27.860" UserId="9" />
  <row Id="8489" PostId="5495" Score="0" Text="@Sasha таке обґрунтування було б доречною частиною відповіді." CreationDate="2019-02-07T15:15:14.427" UserId="9" />
  <row Id="8496" PostId="5495" Score="0" Text="Це було запитання. Додав знак питання у заголовку. Сумніви викликао обговорення в коментарях до зображення у фб. Тому й написав сюди, бо цей ресурс є більш конструктивнішим для обговорення таких питань. Дякую за зауваження та відпоаіді" CreationDate="2019-02-08T13:17:55.690" UserId="78" />
  <row Id="8498" PostId="5495" Score="1" Text="Змінив текст, щоб було більш зрозуміліше" CreationDate="2019-02-08T13:43:26.087" UserId="78" />
  <row Id="8491" PostId="5498" Score="5" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості вимагають, щоб запитання про переклад містило: пояснення **своїми словами** іншомовного слова, а також **контекст**, в якому автор збирається використовувати перекладене слово. Також, варто пояснити, чим са́ме не підходять знайдені варіанти. Запитання, які не відповідають цим умовам, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2019-02-08T02:06:32.667" UserId="8" />
  <row Id="8494" PostId="5498" Score="0" Text="Це залежить від контексту, я думаю. Наведіть, будь ласка, контекст." CreationDate="2019-02-08T09:14:39.507" UserId="4" />
  <row Id="8499" PostId="5498" Score="0" Text="Українська Повстанська Армія, pro-Russian rebel on Donbass, тобто як мені перекладати повстанець і rebel?" CreationDate="2019-02-08T14:14:43.133" UserId="1924" />
  <row Id="8500" PostId="5498" Score="0" Text="Вам треба цей коментар перенести в ваше запитання, але раз ви вже прийняли відповідь, то я б радив вам оформити нове запитання. Але тут буде важко вам допомогти, бо це значною мірою політичне питання. Наші ЗМІ називають їх бойовиками, два роки тому терористами. В Росії їх мабуть називають якось інакше. Тому вам треба вибрати для перекладу те слово, яке ще й відповідає вашому світогляду." CreationDate="2019-02-08T15:18:30.810" UserId="9" />
  <row Id="8501" PostId="5498" Score="0" Text="Так мені людина вперто люто доводить що повстанець то не rebel, тому вже і скотилося в політику — http://tereveni.org/topic/30617/page__pid__888050__st__60#entry888050, за це і весь сир-бор, вже сарказмом відповідаю..." CreationDate="2019-02-08T15:26:21.637" UserId="1924" />
  <row Id="8502" PostId="5498" Score="3" Text="Я не думаю, що слово insurgent застаріло. Останнім часом вийшло декілька фільмів з такою назвою. І урівнювати УПА з ДНР/ЛНР не коректно. УПА спиралось на широку підтримку місцевого населення, ніхто йому зброю не постачав, після того як туди прийшли совєти, воно ще 10 років боролось без будь-якої допомоги ззовні. А ДНР/ЛНР якби не підтримка з Росії закінчились би за 1 місяць. Вони б без неї і не почались." CreationDate="2019-02-08T15:43:52.993" UserId="9" />
  <row Id="8503" PostId="5498" Score="0" Text="Я не урівнюю, але є загальноприйняті назви як от Ukrainian Insurgent Army чи pro-Russian rebels in Ukraine, і є значення слів insurgent і rebel, відповідно потрібно перекладати маючи на увазі не те що я думаю про це, а те що думали ті що це писали, інакше це буде не переклад а переказ тексту, вірно? Ну я не перекладач і мої знання мов то печаль, ну все ж таки бачу де і коли вживаються слова..." CreationDate="2019-02-08T15:47:43.970" UserId="1924" />
  <row Id="8504" PostId="5498" Score="0" Text="І не слово *insurgent* застаріло а слово *інсургент*, що потрапило в українську мові ззовні." CreationDate="2019-02-08T15:49:26.380" UserId="1924" />
  <row Id="8506" PostId="5498" Score="0" Text="Ось чому не треба швидко відповідати на низькоьакісні запитаньа, а то каша виходить. Красше створити нового нормального запитаньа, а сього закрити." CreationDate="2019-02-09T07:27:34.840" UserId="585" />
  <row Id="8507" PostId="5498" Score="1" Text="Мені здається, можна cпитати на [ELL](//ell.stackexchange.com) чи [English](//english.stackexchange.com), у чому різниця між _insurgent_ і _rebel_. По-моєму, по-перше, _insurgent_ — іменник і прикметник, а _rebel_ — іменник і дієслово (_rebellious_ буде прикметник), по-друге, _insurgent_ тлумачать як учасник групової дії, тоді як для _rebel_ це необов'язково (_rebel_ може бути одинаком); але загалом _insurgent_ і _rebel_ тлумачать майже як синоніми, а що _УПА_ передають як _insurgent_ — це радше традиція (а не наслідок різниці значень), хто перший як написав, так і повелося. Але я непевен." CreationDate="2019-02-09T08:21:05.243" UserId="4" />
  <row Id="8510" PostId="5498" Score="0" Text="Так а як перекладати, тільки перекладати а не переказувати Russian backend rebels on Donbass?" CreationDate="2019-02-10T08:35:52.047" UserId="1924" />
  <row Id="8509" PostId="5499" Score="0" Text="перепрошую, але посилання на ґуґл-перекладач, як єдине посилання (пов'язане саме з перекладом) у відповіді, навіть якщо є пояснення, чому йому можна довіряти, - дуже недобра якість відповіді. Такі відповіді завжди буду мінусувати. Є анґл-укр-анґл словники навіть онлайн непогані. Немає причини їх іґнорувати й користуватися машинним перекладом." CreationDate="2019-02-09T19:35:45.603" UserId="240" />
  <row Id="8508" PostId="5500" Score="0" Text="пропоную ще з тої самої сторінки процитувати словник Андрусишина, Крета, який користується більшою повагою, ніж просто народний. Ще є ось таке посилання: https://www.yenotes.com/uk/?q=rebel&amp;from_lang=en&amp;to_lang=uk" CreationDate="2019-02-09T19:33:27.513" UserId="240" />
  <row Id="8511" PostId="5500" Score="0" Text="Слово бунтар пішло від &quot;бунт&quot; по ідеї, але бунт це трішки менш організована штука ніж повстання, а у визначенні rebellion чітко написано про організацію, тому вважаю бунтар(ка) недоречним. Академічне визначення заколоту також дещо віддаляє його від повстання в стихійну сторону, отже найкраще для перекладу rebel в більшості випадків це повстанець(ка). В даному, конкретному випадку, як-раз саме так, і контекст тут вірний думаю." CreationDate="2019-02-10T08:38:42.823" UserId="1924" />
  <row Id="8512" PostId="5500" Score="0" Text="https://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;dicts=all&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on — тут Андрусишин для повстання також є, там rebellion." CreationDate="2019-02-10T09:12:47.930" UserId="1924" />
  <row Id="8492" PostId="5501" Score="0" Text="**Дуже добре!** Чи не могли б Ви додати якись приклад чи словник, де застосовується словосполучення «jasna cholera weźmie»? Просто щоб у читачів не було сумнівів, що так і є." CreationDate="2019-02-08T09:06:57.663" UserId="4" />
  <row Id="8493" PostId="5501" Score="0" Text="Щодо «прозорість екскрементів… смертельна холерна діярея» — звучить логічно. Але ж іще є вирази «jasny gwint», «jasna Anielka» («do jasnej Anielki»), «do jasnej ciasnej» — чому в них _jasny_? Чи це просто евфемізми, що походять від «cholera jasna»?" CreationDate="2019-02-08T09:11:23.297" UserId="4" />
  <row Id="8495" PostId="5501" Score="1" Text="«свіла» — це, напевно, одрук? Малося на увазі «свіТла»?" CreationDate="2019-02-08T09:23:16.057" UserId="8" />
  <row Id="8515" PostId="5501" Score="0" Text="Польська пісенька:&#xA;Teraz jest wojna,&#xA;Kto nie handluje, nie zbiera.&#xA;Zabrali rombankę,&#xA;Słoninę, kaszankę,&#xA;Niech weźmie ich jasna cholera!" CreationDate="2019-02-11T06:35:49.637" UserId="1926" />
  <row Id="8516" PostId="5501" Score="0" Text="@Sasha Польська пісенька: https://www.youtube.com/watch?v=guZQgTdS3Yc" CreationDate="2019-02-11T06:55:11.420" UserId="1926" />
  <row Id="8514" PostId="5505" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Ця відповідь, на жаль, не містить нічого, що не було б зазначено у наявних відповідях. Будь ласка, завжди перевіряйте наявні відповіді перед тим, як написати свою." CreationDate="2019-02-10T17:37:19.317" UserId="8" />
  <row Id="8517" PostId="5506" Score="0" Text="А як вам така версія: слово &quot;стигматизація&quot; - запозичення, яке по формі співпадає із словом, що утворюється від неправильного &quot;стигмату&quot;." CreationDate="2019-02-11T13:33:27.887" UserId="69" />
  <row Id="8518" PostId="5506" Score="0" Text="@Artemix, версія цікава. Але чому *стигмат* неправильний? Десь зустрічали таку думку? уккр вікі каже, що *стигма* - від дав.-гр. στίγμα, а *стигмат* - від грец. στίγματος, тобто *стигмат* ніби має право на існування." CreationDate="2019-02-11T13:52:04.407" UserId="435" />
  <row Id="8519" PostId="5506" Score="0" Text="Не в тому сенсі що він неправильний, а в тому що потрібний смисл у &quot;стигми&quot; - &quot;клейма&quot; а не у &quot;стигмата&quot; - &quot;знака розп'яття&quot;. Обидва слова правильні :)" CreationDate="2019-02-11T14:14:58.143" UserId="69" />
  <row Id="8520" PostId="5506" Score="0" Text="@Artemix, ну Сум не дуже розрізняє тлумачення, каже, що це - те ж саме, тобто потрібний смисл може бути і в стигмату. Тож мене і цікавить, чи словотвірні ланцюжки теж мають бути тотожні, чи різні. І в обох випадках (чи ланцюжок співпадає, чи ні), яке правильне дієслово і який правильний дієприкметник, бо зустрічаються варіанти і *стигматизований*, і *стигмований*." CreationDate="2019-02-11T14:30:38.930" UserId="435" />
  <row Id="8522" PostId="5511" Score="0" Text="Будь ласка, перефразуйте Вашу відповідь бо важко зрозуміти пояснення в другому абзаці. Дякую." CreationDate="2019-02-12T14:51:07.767" UserId="334" />
  <row Id="8523" PostId="5511" Score="0" Text="@BohdanKuts що саме вам не зрозуміло?" CreationDate="2019-02-12T14:55:07.650" UserId="9" />
  <row Id="8525" PostId="5511" Score="0" Text="У Вас весь абзац одним реченням. І, на жаль, мені не вдалось зрозуміти що саме Ви мали на увазі, коли написали _це не означає, що він необмежений_ і навели приклад. Що тоді воно означає?&#xA;І яке відношення має відсутність змоги скористатися відсутністю обмежень до думок покупців та оцінки натуральності продукту?" CreationDate="2019-02-12T16:17:04.797" UserId="334" />
  <row Id="8526" PostId="5511" Score="1" Text="@BohdanKuts *без обмежень* - це дія зовні - його не обмежили. *необмежений* - це його характеристика - у нього немає меж." CreationDate="2019-02-12T16:34:13.350" UserId="9" />
  <row Id="8530" PostId="5511" Score="0" Text="Дякую, стало трохи зрозуміліше. Проте частина про &quot;покупців&quot; і їхнє ставлення до терміну придатності все ще залишається не зовсім зрозумілою." CreationDate="2019-02-13T13:08:17.313" UserId="334" />
  <row Id="8534" PostId="5513" Score="1" Text="Зустрічала, вживають у цьому значенні *за копійки* (наголос може бути як на другому, так і на третьому складі). Правда, може, розмовне." CreationDate="2019-02-18T16:18:09.633" UserId="435" />
  <row Id="8537" PostId="5515" Score="1" Text="Оркім _subscribe_ ье шче _follow_. Ріжницье в тим, шчо перше маье повідомьеньа до е-пошти." CreationDate="2019-02-19T06:32:10.863" UserId="585" />
  <row Id="8539" PostId="5516" Score="1" Text="Предок — це не зовсім те, це ширше значення. Parent — це саме предок першого рівня (батько або мати), а предок — це може бути і дід/бабуся, і прадід/прабабуся, і т.п. (Хоча в деяких випадках, звісно, це не суттєво.)" CreationDate="2019-02-21T16:33:58.907" UserId="4" />
  <row Id="8540" PostId="5517" Score="1" Text="може чимось допоможе. 1) &quot;.... печінки означали первісно всілякі нутрощі, які можна було пекти та їсти. ...  Все це можна прочитати в ЕСУМ і ЭССЯ.&quot; [(c)beilendekunst](https://ua-etymology.livejournal.com/309212.html) 2) разг. сидіти в печінках у кого, **в’їстися (уїстися) в печінки кому** [(з словнику ідіом)](http://ros-ukr-idioms.wikidot.com/s)." CreationDate="2019-02-22T08:51:55.583" UserId="1188" />
  <row Id="8548" PostId="5529" Score="1" Text="Вм ж самі усе написали - осоромити та примусити парубка ніяковіти своєю відмовою" CreationDate="2019-02-28T09:02:34.410" UserId="1188" />
  <row Id="8549" PostId="5529" Score="0" Text="Чому б вас це зацікавило? Гм.." CreationDate="2019-03-01T06:37:31.247" UserId="9" />
  <row Id="8550" PostId="5529" Score="0" Text="@finesoul я не подумала саме так інтерпретувати вираз" CreationDate="2019-03-01T07:56:41.833" UserId="1467" />
  <row Id="8543" PostId="5530" Score="1" Text="А чому _вдаватися (у суть, у подробиці тощо)_ не підходить?" CreationDate="2019-02-27T18:59:41.083" UserId="4" />
  <row Id="8544" PostId="5530" Score="0" Text="Давай розберемося. Давай заглибимося. Давай удамося?&#xA;&#xA;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%96%D0%B1%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&#xA;&#xA;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B7%D0%B0%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&#xA;&#xA;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%A3%D0%94%D0%90%D0%A2%D0%98%D0%A1%D0%AF" CreationDate="2019-02-27T19:54:31.123" UserId="894" />
  <row Id="8545" PostId="5530" Score="3" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості вимагають, щоб запитання про переклад містило: (1) пояснення **своїми словами** іншомовного слова; (2) **контекст**, в якому автор збирається використовувати перекладене слово; (3) продемонструвати власну спробу знайти відповідь і (4) пояснити, чим са́ме знайдені варіанти не підходять. Запитання, які не відповідають цим умовам, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді." CreationDate="2019-02-27T21:30:58.253" UserId="8" />
  <row Id="8546" PostId="5530" Score="3" Text="Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2019-02-27T21:31:02.553" UserId="8" />
  <row Id="8547" PostId="5530" Score="3" Text="Будь ласка, наведіть контекст, в якому ви шукаєте переклад. В такому вигляді ваше запитання не несе користі для майбутніх відвідувачів." CreationDate="2019-02-28T08:42:20.843" UserId="9" />
  <row Id="8551" PostId="5530" Score="1" Text="Чи не могли б ви навести фразу російською? Чи декілька?" CreationDate="2019-03-01T10:25:14.327" UserId="9" />
  <row Id="8552" PostId="5530" Score="0" Text="@Kosarar, я правильно розумію, що Ви шукаєте переклад саме для доконаної форми (наприклад, «давайте вникнем»)?" CreationDate="2019-03-01T18:31:07.323" UserId="4" />
  <row Id="8553" PostId="5530" Score="0" Text="@Sasha Не обов'язково. Розбиратимемося завтра. Але дякую за слушне запитання-уточнення." CreationDate="2019-03-01T18:43:03.033" UserId="894" />
  <row Id="8554" PostId="5532" Score="0" Text="Дякую. Як це ви зробили?" CreationDate="2019-03-02T12:47:47.047" UserId="1467" />
  <row Id="8555" PostId="5532" Score="0" Text="[як змінити розмір зображення з imgur](https://api.imgur.com/models/image#thumbs)" CreationDate="2019-03-02T14:19:41.857" UserId="9" />
  <row Id="8563" PostId="5537" Score="0" Text="Має бути якесь усталене правило утворювання іменників у значенні &quot;для іменник&quot;. Принаймні відразу згадується схожий приклад **бейсболка**" CreationDate="2019-03-05T08:32:26.580" UserId="1188" />
  <row Id="8556" PostId="5538" Score="3" Text="А чим не влаштовують формалізми, які використовуються у прогнозах погоди? На кшталт *«мінлива хмарність з проясненнями, подекуди дощ і туман, &lt;s&gt;вітер південно-східний, поривчастий&lt;/s&gt;»*. :)" CreationDate="2019-03-03T13:43:53.973" UserId="8" />
  <row Id="9100" PostId="5542" Score="0" Text="Можливо, просто піджак зсунувся вниз, відповідаючи похмурому станові власника?" CreationDate="2019-08-01T12:55:41.643" UserId="240" />
  <row Id="9134" PostId="5542" Score="0" Text="@P.Vowk все можливо!" CreationDate="2019-08-08T18:54:46.117" UserId="1467" />
  <row Id="9135" PostId="5542" Score="0" Text="та невже??)))))" CreationDate="2019-08-08T19:50:52.603" UserId="240" />
  <row Id="8561" PostId="5545" Score="0" Text="можливо є ще якісь джерела підтвердження Вашої відповіді, окрім продубльованих  сторінок Вікіпеді та статті з словника, які я надалав в питання" CreationDate="2019-03-05T07:14:34.720" UserId="1467" />
  <row Id="8566" PostId="5545" Score="0" Text="Якщо ви уважно прочитали статті із Вікіпедії, які я навів у відповіді, то, напевно, побачили, що слова там підтверджуються різними офіційними джерелами, а тому, як на мене, їх можна вважати прийнятними для відповіді." CreationDate="2019-03-05T09:27:45.347" UserId="1505" />
  <row Id="8560" PostId="5546" Score="1" Text="Поки на думку спадає тільки *викладач.*" CreationDate="2019-03-05T06:00:23.863" UserId="9" />
  <row Id="8568" PostId="5548" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Будь ласка, додайте до свого запитання, що ви шукали і яких висновків ви вже дійшли.Також перегляньте сторінки [tour](https://goo.gl/XbjRge), [How to Ask](https://goo.gl/KuCfff), а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](https://goo.gl/wnuKFr). Щоб виправити запитання, натисніть edit. Ще раз, ласкаво просимо і дякуємо, що приєдналися до спільноти!" CreationDate="2019-03-05T20:41:43.703" UserId="240" />
  <row Id="9840" PostId="5548" Score="0" Text="Усі іноземні слова практично не відмінюються через погане розуміння чи взагалі нерозуміння слова. Як тільки значення цього слова стане зрозумілим, то природньо приліпиться і відмінювання." CreationDate="2019-12-20T08:03:30.907" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="8582" PostId="5553" Score="0" Text="Я якраз намагаюсь перетворити цей машинний переклад у статтю. Дякую за відповідь, &quot;фахівець з поширення інформації&quot; найточніше відвторює зміст слова, але це звучить не так лаконічно. Думаю варто лишити як є." CreationDate="2019-03-11T04:13:51.273" UserId="115" />
  <row Id="8688" PostId="5562" Score="1" Text="Тобто те, в що вода `рине` чи звідки ви`рин`ає ;-)&#xA;[Ось етимологія](https://en.wiktionary.org/wiki/rinnen#German) до германського `rinne`." CreationDate="2019-04-10T11:51:58.800" UserId="1648" />
  <row Id="8583" PostId="5564" Score="0" Text="Слово *робот* Словьанського (тут [Чеського](https://www.ety.monline.com/word/robot)) роду, такого ж пньа ьак і *робота*." CreationDate="2019-03-11T13:07:47.993" UserId="585" />
  <row Id="8589" PostId="5579" Score="0" Text="Дешчо корисна цема [на лінґвофорумі](https://lingvoforum.net/index.php?topic=29147)." CreationDate="2019-03-12T21:27:24.693" UserId="585" />
  <row Id="8590" PostId="5579" Score="0" Text="Різниця між значеннями англійських слів: https://ell.stackexchange.com/a/689/27" CreationDate="2019-03-12T23:58:25.030" UserId="8" />
  <row Id="8593" PostId="5579" Score="0" Text="[Сіноніми](https://uk.worldwidedictionary.org/подорож)" CreationDate="2019-03-13T11:24:22.263" UserId="1188" />
  <row Id="8594" PostId="5580" Score="1" Text="Якось мені *волосопад* не подобається, бо тут немає явної дії ззовні. Може *волососмик*?" CreationDate="2019-03-13T11:42:24.790" UserId="9" />
  <row Id="8595" PostId="5580" Score="0" Text="Гадаю, що можливий і такий варіант)" CreationDate="2019-03-13T19:00:22.553" UserId="1505" />
  <row Id="8627" PostId="5580" Score="0" Text="Тоді можна скоротити взагалі до цукросмику. І я це пропоную без сарказму." CreationDate="2019-03-24T08:41:11.997" UserId="1876" />
  <row Id="10739" PostId="5583" Score="0" Text="Замість _скатертю дорога_ красше уживати _баба з воза_ чи _кобилї легше_." CreationDate="2020-09-05T22:54:35.707" UserId="585" />
  <row Id="8604" PostId="5591" Score="0" Text="Цьікава статььа про чергуваньа: https://zbruc.eu/node/41931" CreationDate="2019-03-16T08:04:54.293" UserId="585" />
  <row Id="8606" PostId="5591" Score="2" Text="Подібне запитання про &quot;закони&quot; милозвучності української мови та відповідь [тут](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/505/%D0%9C%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D1%83%D1%87%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97-%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8-%D0%97%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B8-%D0%B9-%D0%B7%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%B8)" CreationDate="2019-03-17T08:37:12.523" UserId="435" />
  <row Id="8632" PostId="5591" Score="1" Text="Додав теґ [tag:software], тому що запитання стосується локалізації програмного забезпечення. Не упевнений, чи треба було так робити. Покритикуйте, будь ласка." CreationDate="2019-03-25T11:06:54.300" UserId="8" />
  <row Id="8620" PostId="5595" Score="1" Text="Просто для контексту: http://shron2.chtyvo.org.ua/Chervonyi_shliakh/1926_N07-08.pdf#page=79." CreationDate="2019-03-23T10:54:14.560" UserId="4" />
  <row Id="8621" PostId="5595" Score="0" Text="@Sasha дякую)))" CreationDate="2019-03-23T11:11:48.200" UserId="240" />
  <row Id="8618" PostId="5596" Score="2" Text="Та ось буває по-різному: https://unc.ua/uk/pochitat/namitka-figuruje-shche-z-chasiv-kijivskoji-rusi-244 Як на мене, ви спрощуєте (і це через налаштування пошуку, думаю))." CreationDate="2019-03-22T22:20:28.127" UserId="240" />
  <row Id="8619" PostId="5596" Score="0" Text="Головний убір бачив у російських словниках, але не бачив в українських." CreationDate="2019-03-23T05:56:07.420" UserId="69" />
  <row Id="8622" PostId="5596" Score="0" Text="@P.Vowk, спочатку я був думав, що Ви маєте рацію, а Artemix помиляється. Що це головний убір. Тим більше, що до цього в тексті з'являється слово _кар**т**онка_ саме через -т- (мовляв, навряд чи один і той самий автор писав би одне й те саме слово то через -т-, то через -д-). Думав, що автор хоче підкреслити мінливість настрою героїні: (1) спочатку вона просить застрелити птаха, що полює на мишу, (2) потім вона б'є мишу та жаліє й намагається пораненого птаха, (3) потім вона робить з пір'їни мертвого птаха прикрасу до капелюха." CreationDate="2019-03-23T13:52:16.343" UserId="4" />
  <row Id="8623" PostId="5596" Score="0" Text="Але можлива й інша інтерпретація, на боці Artemix. На с. 78 Ганнуся зробила з картонки кубло для пораненого птаха («з картонки вона будує кубло для пораненого бранця»), а на с. 79 (у Вашій цитаті) вона, взявши з собою тіло птаха й ту саму картонку, поїхала на станцію. Те, що _кар{т/д}онка_ першого разу написано через -т-, а другого — через -д-, несуттєво. Наразі я схиляюся саме до цієї версії, бо якщо тіло птаха значило для неї настільки багато, що вона взяла його в поїздку, навряд чи вона встромляла би перо в капелюх; імовірніше, з картонки виглядало саме тіло птаха." CreationDate="2019-03-23T14:00:18.127" UserId="4" />
  <row Id="8624" PostId="5596" Score="0" Text="@Sasha так проблема не в самій відповіді, а у спрощенні. Якби відповідь була така, як ви розписали в коментарях - я б мінімум поставив стрілочку вгору." CreationDate="2019-03-23T14:14:00.087" UserId="240" />
  <row Id="8626" PostId="5596" Score="2" Text="@Sasha гадаю, ваші коментарі заслуговують на окрему відповідь" CreationDate="2019-03-24T04:47:37.297" UserId="9" />
  <row Id="8630" PostId="5596" Score="0" Text="@Yola я теж так гадаю." CreationDate="2019-03-24T11:10:20.033" UserId="240" />
  <row Id="8862" PostId="5597" Score="0" Text="На мою думку це еволюційний процес. Яке слово переможе, те і вживатиметься надалі частіше за інші. Просто раніше ці змагання різних слів були зарегульовані редакторами видань та ЗМІ, а зараз все простіше - вирішують люди, які вміють писати в соцмережах. Для мого вуха краще звучить &quot;блогиня&quot; або &quot;блогеса&quot;. &quot;Блогерка&quot; - якесь воно не таке..." CreationDate="2019-03-24T08:15:05.070" UserId="1876" />
  <row Id="8629" PostId="5599" Score="0" Text="Не стало сьа (Білоруська пішла тут дивним шльахом), бо ье алофоном **в**, наприклад **й** теж маье зовсьим подібного алофону: нескладотворчого надкороткого **і** ьак [i̯]. Польська ж **ł** ье самостіьним звуком. Також зауваженьe: Украьинська **в** основоьу вже звучить ьак [w] (Білоруська ж ьак [v]), тому **ў** стала би [u̯] — надкоротка **у**." CreationDate="2019-03-24T09:30:28.713" UserId="585" />
  <row Id="8633" PostId="5601" Score="0" Text="could you elaborate a bit? how does it sound?" CreationDate="2019-03-25T12:14:10.720" UserId="240" />
  <row Id="8634" PostId="5601" Score="1" Text="They don't unless the one they are apologizing to is actually Michael. And then it's not slang at all :-)" CreationDate="2019-03-25T12:24:48.330" UserId="1739" />
  <row Id="8635" PostId="5601" Score="0" Text="I've never encountered such a slang neither in English nor in Ukrainian." CreationDate="2019-03-25T13:06:03.603" UserId="9" />
  <row Id="8637" PostId="5601" Score="0" Text="@P. Vowk♦ that's just it. They say literally &quot;sorry Michael&quot; in English instead of &quot;oops sorry&quot;." CreationDate="2019-03-25T13:33:57.157" UserId="1985" />
  <row Id="8638" PostId="5601" Score="0" Text="@Yola maybe it's not strict slang, but just something people say?" CreationDate="2019-03-25T13:36:19.003" UserId="1985" />
  <row Id="8639" PostId="5601" Score="0" Text="@user1985 I've never heard anything like this either? Was it one time that you heard sth like this, or was it multiple times people saying the same thing?" CreationDate="2019-03-25T14:18:57.490" UserId="240" />
  <row Id="8640" PostId="5601" Score="0" Text="@P. Vowk♦ one time, from a girl, maybe she said her ex's name instead of mine xD But it sounded smoothly and casually and she said that's how people said it in Ukraine, so I'm not sure. Also people don't actually say &quot;sorry [name]&quot; in normal conversation either, it's just &quot;sorry&quot; when it's something small like an accidental poke." CreationDate="2019-03-25T14:24:41.323" UserId="1985" />
  <row Id="8641" PostId="5601" Score="1" Text="@user1985 it might be some subculture thing. Like people who watch the same US movie and then start saying something from that movie. I'll ask a couple of people about it and let you know." CreationDate="2019-03-25T15:05:58.970" UserId="240" />
  <row Id="8642" PostId="5601" Score="2" Text="@P. Vowk♦ You might be right. She watched and still watches a lot of American sitcoms, shows, movies etc." CreationDate="2019-03-25T15:20:26.080" UserId="1985" />
  <row Id="8643" PostId="5601" Score="0" Text="I'm voting to close this question as off-topic because this question seems to be about a very localized (sub-)culture, not about the language itself. The phrase *&quot;sorry, Michael&quot;* is in English." CreationDate="2019-03-26T00:30:41.590" UserId="8" />
  <row Id="8644" PostId="5601" Score="2" Text="@bytebuster it's hard to define, what's Ukrainian language, and what's not. The only problem I see here is that we don't know whether this girl is a Russian or Ukrainian speaker." CreationDate="2019-03-26T14:07:53.517" UserId="240" />
  <row Id="8645" PostId="5601" Score="0" Text="Hmm. So we don't know what language it is about, and what SE site it is eligible for. Nice. What word is more Ukrainian, &quot;sorry&quot; or &quot;Michael&quot;? :-)" CreationDate="2019-03-26T14:12:17.363" UserId="8" />
  <row Id="9533" PostId="5601" Score="0" Text="Some people in Ukraine do say &quot;Sorry Michael&quot; (at least in the western part where I'm from). Also, I've stumbled upon a recent article on a [Ukrainian website](https://znaj.ua/capital/225942-sori-maykl-eto-biznes-kiyani-stali-svidkami-chudotvornogo-zcilennya-beznadiyno-hvoroji-video) where the phrase is used in the title (in Russian). Personally, I think the Vovochka joke could be the origin here." CreationDate="2019-10-29T17:59:04.987" UserId="2328" />
  <row Id="8663" PostId="5613" Score="0" Text="Ага... це цікава версія, насправді. Я почекаю ще відповідей. Хотілось би додаткових свідчень." CreationDate="2019-04-01T18:47:40.750" UserId="240" />
  <row Id="8664" PostId="5614" Score="2" Text="Добрий день! Ваша відповідь справді помічна, лише один момент: на цьому сайті не вітаються відповіді без наведення джерел. Якби ви могли навести джерела, звідки ви берете інформацію, ця відповідь виглядала би дуже добре в межах цього форуму. Щоб додати джерела, треба натиснути edit і вказати перед кожним визначенням, яке ви наводите, звідки ви його берете. Якщо це будуть поважні словники, а не ґуґл транслейт і мінінґз - буде ще краще. Якщо ви зможете додати посилання (виділяєте слово і натискаєте на ланцюжок згори, коли редаґуєте) - взагалі ціни не буде такій відповіді." CreationDate="2019-04-02T12:18:12.423" UserId="240" />
  <row Id="8669" PostId="5614" Score="0" Text="Доведеться замінусувати відповідь до редаґування." CreationDate="2019-04-05T15:54:18.847" UserId="240" />
  <row Id="8665" PostId="5615" Score="1" Text="А який зв'язкок між іменником **принада** та дієсловом **приваблювати**? Цей момент я не зовсім зрозумів." CreationDate="2019-04-03T08:52:18.640" UserId="1188" />
  <row Id="8666" PostId="5615" Score="0" Text="@finesoul, суто моя особиста асоціація за значеннями [«3. Те, що вабить; спокуса. // Привабливі риси зовнішності. 4. Притягальна сила чого-небудь. 5. Краса, привабливість»](http://sum.in.ua/s/prynada); я не мав на увазі етимологічний/словотворчий зв'язок." CreationDate="2019-04-03T14:16:13.367" UserId="4" />
  <row Id="8670" PostId="5619" Score="0" Text="1. Це не відповідь на моє питання. Я питав, чи ці слова синонімічні, а чи позначають різні частини тіла. 2. Якщо ЕСУМ цього не підтверджує, то це ваші особисті припущення, і така відповідь не задовільняє вимоги стека. Мінус один." CreationDate="2019-04-07T11:56:57.180" UserId="240" />
  <row Id="8671" PostId="5619" Score="1" Text="Це не мої особисті припущення, Олександр Пономарів (на якого тут чатсо посилаються) зазначив, що слово запозичене, а я просто припустив, що воно запозичене саме з російської і навів причини чого я так думаю.&#xA;На основі слів мовознавця я дав відповідь на ваше питання: надавайте перевагу слово &quot;стегно&quot;, обидва слова означають одне і те ж, тобто вони синоніми (в словнику синонімів до слова &quot;стегно&quot; немає слова &quot;бедро&quot; т.к. воно не українське)." CreationDate="2019-04-07T15:17:11.140" UserId="1505" />
  <row Id="8674" PostId="5619" Score="0" Text="посилання на свобода-ньюз не працює." CreationDate="2019-04-07T17:06:54.633" UserId="240" />
  <row Id="8677" PostId="5619" Score="1" Text="Дивно, щойно спробував перейти за посиланням і у мене все працює:&#xA;&#xA;http://svoboda-news.com/svwp/%D0%B2%D0%B8%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%83-%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%83-6/" CreationDate="2019-04-07T17:51:20.187" UserId="1505" />
  <row Id="8678" PostId="5619" Score="0" Text="Forbidden&#xA;You don't have permission to access /svwp/Ð²Ð¸Ð²Ñ‡Ð°Ð¹Ð¼Ð¾-ÑƒÐºÑ€Ð°Ñ—Ð½ÑÑŒÐºÑƒ-Ð¼Ð¾Ð²Ñƒ-6/ on this server.&#xA;Additionally, a 403 Forbidden error was encountered while trying to use an ErrorDocument to handle the request." CreationDate="2019-04-07T18:09:44.940" UserId="240" />
  <row Id="8679" PostId="5619" Score="0" Text="стаття на вікі - дуже сумнівне джерело." CreationDate="2019-04-07T18:11:39.627" UserId="240" />
  <row Id="8680" PostId="5619" Score="2" Text="Згодний, але в цьому випадку є посилання на Атлас анатомії людини. На жаль, я не зміг знайти його український варіант, але якщо натраплю на нього, то обов'язково його додам." CreationDate="2019-04-07T18:54:19.357" UserId="1505" />
  <row Id="8682" PostId="5619" Score="0" Text="@P.Vowk Добрий день,&#xA;ТИХИЙ Олекса. СЛОВНИК МОВНИХ ПОКРУЧІВ&#xA;Донецьк: Товариство ім. Олекси Тихого, 2009. – 130 с. http://torba.etnoua.info/files/Oleksa-Tyhyj_Slovnyk-movnyh-pokruchiv_VOvsijenko_2009.pdf &#xA;дванадцята сторінка" CreationDate="2019-04-08T12:09:11.477" UserId="1067" />
  <row Id="8685" PostId="5622" Score="1" Text="Possible duplicate of [Іти за водою чи по воду?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2889/%d0%86%d1%82%d0%b8-%d0%b7%d0%b0-%d0%b2%d0%be%d0%b4%d0%be%d1%8e-%d1%87%d0%b8-%d0%bf%d0%be-%d0%b2%d0%be%d0%b4%d1%83)" CreationDate="2019-04-09T11:50:14.663" UserId="8" />
  <row Id="8686" PostId="5626" Score="1" Text="Прибрав трекінгову інформацію із запиту. Також зробив точний пошук у лапках, бо Ґуґл може несанкціоновано вважати дві форми слова синонімами і, відповідно, змішувати результати" CreationDate="2019-04-10T07:47:50.073" UserId="8" />
  <row Id="8687" PostId="5626" Score="0" Text="@bytebuster дякую" CreationDate="2019-04-10T09:32:58.777" UserId="1467" />
  <row Id="8696" PostId="5627" Score="1" Text="Slovnyk.ua має два джерела даних (згідно із зазначеним внизу сторінки): частина тлумачань із СУМ-11 (він трішки застарів), часткина тлумачень подана командою й користувачами сайту slovnyk.ua (не є найнадійнішим джерелом, бо немає конкретних відповіданьних осіб або вагомої організації, що за ним стоїть). Я більше вірю [«Словникам України on-line»](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) або вже зазначеному у відповіді СУМ-20 (обидва від [УМІФ](//uk.wikipedia.org/wiki/Український_мовно-інформаційний_фонд))." CreationDate="2019-04-11T07:57:29.273" UserId="4" />
  <row Id="8699" PostId="5627" Score="0" Text="Sasha, цілком погоджуюся з вами в тому, що в СУМ-20 новіший (а отже, правильніший) варіант, ніж у СУМ-11." CreationDate="2019-04-11T16:40:31.480" UserId="2012" />
  <row Id="8721" PostId="5627" Score="1" Text="ще додатково хочу зазначити, що ви можете приймати відповіді, які вам найбільше сподобались, тоді той, хто добре відповів, отримуватиме додаткові бали й матиме більше мотивації відповідати)" CreationDate="2019-04-19T14:56:50.690" UserId="240" />
  <row Id="8689" PostId="5628" Score="1" Text="мені здається, що автор запитання бачив словники, і його цікавить обгрунтування, який з них правильний" CreationDate="2019-04-10T17:37:57.450" UserId="9" />
  <row Id="8690" PostId="5628" Score="0" Text="Саме так. Зокрема, у http://sum.in.ua/s/brytty подано написання з подвоєнням." CreationDate="2019-04-10T17:45:14.203" UserId="2012" />
  <row Id="8691" PostId="5628" Score="0" Text="У будь-якому разі, щиро вдячний за відповідь!" CreationDate="2019-04-10T17:45:57.883" UserId="2012" />
  <row Id="8692" PostId="5628" Score="2" Text="зауважте, що СУМ-20 - це новіший словник від НАН вже незалежної України, тож якщо вони оцифрували правильно - це новий стандарт (написання з одною т). Погоджуюсь, що відповідь могла б бути більш ґрунтовною." CreationDate="2019-04-10T18:58:59.130" UserId="240" />
  <row Id="8697" PostId="5629" Score="0" Text="Мені здається, що приклад &quot;Він дивився за світлом фар у темряві&quot; не коректний, судячи з контексту автор мав на увазі &quot;він дивився у напрямку світла фар&quot; а не те що він дивився на саме світло фар." CreationDate="2019-04-11T08:51:58.523" UserId="448" />
  <row Id="11550" PostId="5629" Score="1" Text="У моєму мовному середовищі &quot;дивитися за кимось/чимось&quot;, окрім &quot;наглядати&quot;, має також значення &quot;спостерігати&quot;. Ймовірно, оскільки це значення не згадане у СУМі, воно є діалектним. Тим не менше, воно гарно пасує до поданих вище прикладів." CreationDate="2021-04-18T14:02:02.693" UserId="2443" />
  <row Id="8700" PostId="5631" Score="0" Text="Анатолію, дякую за чудово обґрунтовану відповідь!" CreationDate="2019-04-11T16:57:36.370" UserId="2012" />
  <row Id="10092" PostId="5638" Score="0" Text="[_Ко́панка_](https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=219163&amp;page=1390) — старе і затверџене словником слово, котре було вживано до Червонойе̂ навали. Гинше̂ Словяни теж мають власне̂ назви, декотре̂ наве̂ть як за основну: Ч. [kopaná](https://cs.wikipedia.org/wiki/Fotbal &quot;копана̄&quot;), Свн., Х. [nogomet](https://sl.wikipedia.org/wiki/Nogomet &quot;ноґомет&quot;), П. [piłka nożna](https://pl.wikipedia.org/wiki/Piłka_nożna &quot;півка ножна&quot;)." CreationDate="2020-01-30T10:15:09.340" UserId="585" />
  <row Id="8701" PostId="5641" Score="0" Text="Наьблизшим хіба шчо пригадуьу _бережи честь змолоду_." CreationDate="2019-04-12T08:21:22.540" UserId="585" />
  <row Id="8702" PostId="5641" Score="4" Text="Найближче, що мені спадає на думку: _старого собаку новим трюкам не навчиш_ (можливо, воно російського походження, але радше [міжнародне](//google.com/search?q=you+can't+teach+an+old+dog+new+tricks)). Але це не зовсім те, робиться інший акцент. Німецький варіант мені подобається більше: там робиться акцент на тому, що треба вчитися змолоду (і це, по-моєму, правильно); а у варіанті про собаку — що старі нездатні до навчання (що, по-моєму, не зовсім правильно: чим старше людина, тим менш вона здібна до навчання, але ця здатність ніколи не падає до 0, тому не варто ставити на людині хрест)." CreationDate="2019-04-12T08:52:00.753" UserId="4" />
  <row Id="8703" PostId="5641" Score="1" Text="У нас кажуть навпаки - *вік живи - вік учись*" CreationDate="2019-04-12T18:11:50.923" UserId="9" />
  <row Id="8714" PostId="5641" Score="0" Text="привіт, час дієслова в німецькому варіянті — теперішній. нмд, більш точний переклад: &quot;Чого малий Івасько не вивчить, того Іван й не вивчить й тим паче&quot; :)" CreationDate="2019-04-16T21:25:01.140" UserId="92" />
  <row Id="8718" PostId="5641" Score="0" Text="Шче згадав таке _шчо посїєш – те ꙇ пожнеш_. Але знов ж, воно не відтворює повністю нїмецького виразу." CreationDate="2019-04-18T05:33:15.497" UserId="585" />
  <row Id="8720" PostId="5641" Score="0" Text="Дякую, всім за ваші відповіді. Здається, що кожна з них зазлуговує уваги, і, залежно від контексту, може буди хорошим відповідником. Гадаю, що цих коментарів вже достатньо для хорошої відповіді." CreationDate="2019-04-19T11:33:13.187" UserId="1505" />
  <row Id="8706" PostId="5649" Score="0" Text="питання не в тому, як перекласти, а чи є відповідник (саме &quot;чи є&quot;, бо його не має бути, він лише може бути)." CreationDate="2019-04-15T21:35:19.870" UserId="240" />
  <row Id="8708" PostId="5649" Score="1" Text="-1: московською мовою жарт зрозумілий: хтось каже «опять», а інший відповідає цією фразою. А який сенс цього жарту українською мовою? Хтось каже «опʼять», і йому відповідають?" CreationDate="2019-04-15T21:57:41.200" UserId="8" />
  <row Id="8710" PostId="5649" Score="2" Text="@bytebuster, така фраза може зустрітися і під час перекладу з російської на українську, і що в такому випадку ви пропонуєте? Упустити її?" CreationDate="2019-04-16T08:16:15.940" UserId="1505" />
  <row Id="8711" PostId="5649" Score="0" Text="Така фраза може зустрітись в різних контекстах, може в тому. що його описує bytebuster, а може й в тому, що це просто повторення. від цього залежить переклад." CreationDate="2019-04-16T08:32:21.130" UserId="9" />
  <row Id="8735" PostId="5649" Score="0" Text="Можливо, так: &quot;не знову, а заново&quot;?" CreationDate="2019-04-23T10:19:02.533" UserId="1199" />
  <row Id="8707" PostId="5650" Score="1" Text="-1: вислів у запитанні — це обігрування слова «опять», яке деякі московити вважають вульгарним, на відміну від слова «снова». Ваш приклад — це обігрування іншої ситуації, в якій деяка подія виявилася неочікуваною, хоча насправді, вона повторювалася раніше, і варто було очікувати її повторення. Як-то «раптове» настання зими, а водії автівок не змінили покришки на зимові." CreationDate="2019-04-15T21:56:17.767" UserId="8" />
  <row Id="8709" PostId="5650" Score="0" Text="@bytebuster не погоджуюсь. В центрі вислову парадокс того, що щось буде не ще раз, а знову. Тобто, в основі - парадокс. Просто там він на рівні лексики, а тут - на рівні смислу. Щодо вульгарності слова &quot;опять&quot; - дуже дивно, ніколи такого не чув. Думаю, думка про вульгарність цього слова дуже маргінальна, адже я провів у росмовному середовищі оф і онлайн досить багато часу. Сенс виразів однаковий: щось відбувається знову, всі змучились від того, що це відбувається, і жартують з цього приводу. Іноді в укрваріанті набирає додаткових конотацій, але геть не обов'язково." CreationDate="2019-04-15T22:24:20.660" UserId="240" />
  <row Id="8716" PostId="5650" Score="1" Text="Дякую, за такий хороший варіант перекладу!" CreationDate="2019-04-17T19:58:34.643" UserId="1505" />
  <row Id="11939" PostId="5651" Score="2" Text="Відео на каналі &quot;Твоя підпільна гуманітарка&quot; із посиланням на це питання :) https://youtu.be/DOfBps2uLrA" CreationDate="2022-01-03T20:58:12.603" UserId="69" />
  <row Id="8717" PostId="5652" Score="0" Text="Дякую, до речі, сьогодні зустрів варіант перекладу &quot;Не наново, а знову!&quot;, що близький до того який ви запропонували." CreationDate="2019-04-17T20:00:17.290" UserId="1505" />
  <row Id="11938" PostId="5653" Score="3" Text="Відео на каналі &quot;Твоя підпільна гуманітарка&quot; із посиланням на це питання :) https://youtu.be/DOfBps2uLrA" CreationDate="2022-01-03T20:57:14.543" UserId="69" />
  <row Id="8715" PostId="5657" Score="0" Text="У мене, чесно кажучи, була асоціація з висловом «не мукає, _не телиться_» (можливо, [російського](//dic.academic.ru/dic.nsf/proverbs/32135/) [походження](//phraseology.academic.ru/6761/)). Але ЕСУМ авторитетніший. І не виключено, що навпаки, «не мукає, не телиться» з'явилося порівняно недавно через неправильну інтепретацію слова _(а)нітелень_." CreationDate="2019-04-17T09:01:57.033" UserId="4" />
  <row Id="8719" PostId="5661" Score="0" Text="У цьому контексті краще підходить дієслово _[мешкати](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50943&amp;page=1616)_ — але питання залишається: «Іванов, мешкаючий за такою адресою» чи «Іванов, що мешкає за такою адресою»." CreationDate="2019-04-18T08:39:46.493" UserId="4" />
  <row Id="8863" PostId="5661" Score="0" Text="на мій непрофесійний погляд, обмеження на дієприкментики активної форми теперішнього часу в українській мові збіднює ії. Тобто, форма існує в принципі, але не для всіх дієслів, і слід знати для яких можна і для яких не можна. Це робить мову негнучкою. Зайві правила будуть з часом відкинуті. Позиції мовознавців стосуються минулого мови - тіх часів, коли мова була менш вживаною, ніж нині або завтра. Мова мусить і буде розвиватися. Прийдуть нові мовознавці та закріплять нові правила. Імхо." CreationDate="2019-04-21T15:18:56.133" UserId="2031" />
  <row Id="8865" PostId="5661" Score="0" Text="Особисто я з Вами згоден (як не дивно; мені теж здається, що це радше вада, що збіднює мову). Але тут (на цьому підсайті) прийнято писати відповіді, покладаючись на щось, на якісь книги/словники/джерела. Тому, боюся, Вашу відповідь можуть сприйняти негативно." CreationDate="2019-04-21T16:37:58.010" UserId="4" />
  <row Id="9561" PostId="5661" Score="0" Text="Це питання є дублікатом." CreationDate="2019-11-06T11:17:09.360" UserId="2097" />
  <row Id="8734" PostId="5664" Score="0" Text="На мою думку, у цьому випадку буде навіть краще замінити дієприкметник на прикметник: &quot;Іванов, мешканець...&quot;." CreationDate="2019-04-22T20:16:19.217" UserId="710" />
  <row Id="8729" PostId="5665" Score="8" Text="А чому, наприклад, не &quot;покласти&quot;?&#xA;&quot;Покладіть зошити на стіл, будь ласка&quot;." CreationDate="2019-04-21T15:03:09.553" UserId="2031" />
  <row Id="11855" PostId="5665" Score="0" Text="Якщо поставили, а воно впало, зважай положили" CreationDate="2021-10-15T00:54:54.903" UserId="2207" />
  <row Id="8723" PostId="5668" Score="0" Text="«На жаль, сам я в таку гру ніколи не гра та інформації про неї мені знайти не вдалося» — я в дитинстві грав." CreationDate="2019-04-19T17:14:54.163" UserId="4" />
  <row Id="8724" PostId="5668" Score="2" Text="Ще є «забобонна» версія (можливо частково пов'язана з релігійною). Раніше (частково й зараз) люди (свідомо чи підсвідомо) вірили, що комусь можна наврочити, виконавши певні магічні дії. Серед таких магічних дій — насипати сіль і підкласти голову свині; з цього дехто виводить вирази «насолити» й «підкласти свиню»." CreationDate="2019-04-19T17:29:53.547" UserId="4" />
  <row Id="8772" PostId="5674" Score="1" Text="Частково погоджуюся, але лише частково. _Крафтовий_, на мою думку, перш за все позначає не _власне_ виробництво, а _дрібне_ виробництво (без використання технологій, характерних для масового промислового  виробництва). Наприклад, якщо заклад харчування, що є частиною великого промислового концерну, подає випічку, вироблену цим концерном — то це _власне_ виробництво, але не _крафтове_; а якщо заклад харчування перепродає випічку, яку роблять і продають бабусі з сусіднього села, то це _крафтове_ виробництво, але (з перспективи цього закладу харчування) не _власне_." CreationDate="2019-05-11T07:29:00.433" UserId="4" />
  <row Id="8792" PostId="5674" Score="0" Text="На мою думку, Ваш приклад не зовсім коректний. З перспективи бабусі її випічка - власного виробництва. Перспектива закладу харчування у цьому випадку не є показовою, бо придбаний товар не перестав бути крафтовим тільки від того, що його було придбано через посередника." CreationDate="2019-05-16T12:13:10.400" UserId="710" />
  <row Id="8793" PostId="5674" Score="0" Text="Я не думаю, що якась перспектива є більш показова за інші; а що принаймні з якихось перспектив крафтовий — не те саме, що власного виробництва, то отже загалом крафтовий крафтовий — не те саме, що власного виробництва." CreationDate="2019-05-16T12:20:56.410" UserId="4" />
  <row Id="8795" PostId="5674" Score="1" Text="Я з Вами погоджуюся. Окремі слова в окремих випадках можуть бути тотожними до інших слів, а в інших випадках - можуть не бути. У контексті заданого питання я зрозумію, що може означати &quot;дрібне виробництво&quot;. Тим не менш, я раніше не бачив це словосполучення було вжите у значенні &quot;крафтовий&quot;. А &quot;власного виробництва&quot; бачив, тому й навів його як приклад. Я визнаю, що у деяких випадках &quot;дрібне&quot; чи &quot;малотиражне&quot; можуть бути доцільнішими, але асоціації зі словом &quot;крафтовий&quot; у мене ці слова не викликають." CreationDate="2019-05-16T19:30:31.850" UserId="710" />
  <row Id="8739" PostId="5676" Score="0" Text="I'm voting to close this question as off-topic because it is about how to learn ukrainian" CreationDate="2019-05-01T14:33:42.607" UserId="1455" />
  <row Id="8740" PostId="5676" Score="1" Text="@ХристинаВороніна, I think that asking about resources to learn Ukrainian language and ways to learn Ukrainian language is quite on-topic." CreationDate="2019-05-01T17:28:26.820" UserId="4" />
  <row Id="8743" PostId="5676" Score="2" Text="this might be helpful: https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/8/240 There are all kinds of dictionaries and materials for language learners. There's also a chat on this website, you can find it in the left down corner of the page or through ctrl+f search. We are pretty helpful there. A very interesting story indeed." CreationDate="2019-05-01T17:59:53.933" UserId="240" />
  <row Id="8745" PostId="5676" Score="0" Text="Пишіть мені в приватні повідомлення - допоможу." CreationDate="2019-05-01T17:11:25.683" UserId="1249" />
  <row Id="8747" PostId="5676" Score="0" Text="guest9999, [Oleksandra Mazur](/users/1249?tab=profile) added personal contacts to her profile page (so if you want to practice in messaging, I suppose you're welcome)." CreationDate="2019-05-01T19:52:17.080" UserId="4" />
  <row Id="8748" PostId="5676" Score="1" Text="Related Q at Language Learning.SE: [What differences are there in the difficulty of learning Ukrainian and Russian to a very basic level?](https://languagelearning.stackexchange.com/q/2579/60). My answer there shows essential phonetic differences and points to a notable learning resource." CreationDate="2019-05-01T23:27:50.317" UserId="8" />
  <row Id="8749" PostId="5676" Score="1" Text="1. [some online resource](https://petitepolyglot.com/%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D1%8F%D0%B7%D1%8B%D0%BA/) 2. [or search like this](https://www.google.com/search?hl=en&amp;source=hp&amp;ei=g-7KXO2eOY_OrgTT7ZOQCQ&amp;q=учебник+по+украинскому+языку)" CreationDate="2019-05-02T13:19:07.263" UserId="1188" />
  <row Id="8751" PostId="5680" Score="0" Text="Так, такий варіант [є](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=32769&amp;page=1054)." CreationDate="2019-05-04T18:32:55.113" UserId="4" />
  <row Id="8752" PostId="5680" Score="3" Text="P.S.: Загалом, на цьому сайті (як і в усій мережі StackExchange) прийняті трішки інші правила оформлення запитань. Потрібно, щоб той, хто запитує, надав контекст (наприклад, для якого речення й ситуації це потрібно) і показав власні спроби знайти відповідь (наприклад, шукав у таких-то словниках — нема). У Вашому випадку — конче не вистачає пояснення, чому Ви сумніваєтеся у «застосовний» (Ви не певні, що таке слово існує, не певні, що воно всюди доречне, чи чому?)." CreationDate="2019-05-04T18:37:36.030" UserId="4" />
  <row Id="8753" PostId="5680" Score="0" Text="дякую. Я був дещо спантеличений, бо укрвікі каже &quot;Рідкісні в українській мові й дієприкметники на -мий, які досить поширені в російській мові.&quot; https://uk.wikipedia.org/wiki/Дієприкметник#Вживання_дієприкметників_в_українській_мові&#xA;&#xA;Контексту немає, нажаль." CreationDate="2019-05-04T22:28:33.483" UserId="2069" />
  <row Id="8754" PostId="5680" Score="0" Text="дякую за словник, але нажаль словник не вказує коли (за яких обставин) слово було вперше отримано. Бо у мене враження, що це новоутвір з наукової літератури, який було новоутворено саме для перекладу російського слова. Звісно, це суб'єктивне враження" CreationDate="2019-05-04T22:35:59.423" UserId="2069" />
  <row Id="8755" PostId="5680" Score="1" Text="Так _застосовний_ і не є дієприкметником (і навіть не закінчуєится на _-мий_); це суто прикметник. Це нормально — перекладати російський дієприкметник українським прикметником. Те, про що каже Вікіпедія (мовляв, такого в українській мові майже нема), — це, наприклад, _застосуємий._" CreationDate="2019-05-05T06:24:18.430" UserId="4" />
  <row Id="8756" PostId="5680" Score="1" Text="А про час й обставини утворення слова в запитанні нічого й не було написано (тому я не міг здогадатися, що Вам це треба). Тому й рекомендують писати запитання більш розлого. Цілком може бути, що це новотвір для наукової мови. Перше трапляння, що я бачу, — «всі ці положення цілком застосовні і до Росії 1905 року» — в перекладі 1916 року книги Леніна 1905 року; друге — «всебічне вивчання природи матиме величезне застосовне економічне значіння» — з видання «Охорона пам'яток природи на Україні» 1927 року." CreationDate="2019-05-05T06:39:59.000" UserId="4" />
  <row Id="8757" PostId="5680" Score="3" Text="[Ось стаття](https://r2u.org.ua/node/162), про утворення подібних прикметників." CreationDate="2019-05-05T07:44:09.120" UserId="9" />
  <row Id="8758" PostId="5680" Score="3" Text="Якби ви свої думки з коментарів перенесли до запитання це б додало йому балів." CreationDate="2019-05-05T07:45:57.637" UserId="9" />
  <row Id="8759" PostId="5680" Score="2" Text="Пропоную уникати (напів-)відповідей у коментарях. Коментарі до запитання призначені лише для покращення/уточнення самого запитання, і більше ні для чого. Подібні діалоги можна виносити до чату, який саме для цього призначений." CreationDate="2019-05-05T08:20:59.653" UserId="8" />
  <row Id="8760" PostId="5680" Score="0" Text="виніс інформацію з коментарів у відповідь, всім дякую за співпрацю!" CreationDate="2019-05-05T11:57:38.653" UserId="2069" />
  <row Id="12416" PostId="5683" Score="0" Text="`lol` - не російський. Думаю, що якщо правильно все налаштувати, то першою буде відповідь схожа на цю: https://i.stack.imgur.com/kpl9h.png Де `lol` - &quot;laughing out loud&quot;. Тобто методи пошуку неправильні." CreationDate="2019-05-08T10:49:04.230" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="12417" PostId="5683" Score="0" Text="це трошки не по темі питання, але &quot;лол&quot; в інтернет сленгу - уже давно не тільки транслітерація. http://lurkmore.to/LOL надає інші приклади: &quot;ну ти й лол&quot;, &quot;лолка&quot;, &quot;ололо&quot;, та й сам &quot;ліл&quot; - корінь всюди один." CreationDate="2019-05-09T13:41:08.533" UserId="2069" />
  <row Id="12418" PostId="5683" Score="0" Text="Луркмор - російський сайт, тому всі похідні слова доводять лише що на основі запозичення створюються нові слова (&quot;лол&quot; - запозичення з англійської, &quot;лолка&quot; - слово створене на основі запозичення). Так само &quot;кілер&quot; - запозичення, &quot;кілерський&quot; - вже українське слово створене на основі запозичення. Чому &quot;лол&quot; має при цьому запозичуватись із російської, а не напряму з англійської і до того ж ставати &quot;ліл&quot; - не дуже зрозуміло. Це схоже на &quot;подкаст&quot;, який походить від назви плеєра iPod, а не від російського &quot;под&quot; і чомусь має ставати в український &quot;підкастом&quot;, наче &quot;под&quot; переклали як &quot;під&quot;." CreationDate="2022-09-12T11:23:41.347" UserId="69" />
  <row Id="8765" PostId="5684" Score="0" Text="можете, будь ласка, уточнити, як саме ви зрозуміли, що rating = ступінь?" CreationDate="2019-05-09T13:03:38.087" UserId="240" />
  <row Id="8767" PostId="5684" Score="0" Text="У вікіпедії написано: &quot;Ступінь — порівняльна величина, що характеризує розмір, інтенсивність чого-небудь, міра вияву чого-небудь.&quot; По суті те саме, що й &quot;Rate - a measure, quantity, or frequency, typically one measured against some other quantity or measure.&quot; в перекладачі від Ґуґла. Закінчення ing додає певну тривалість дії вимірювання чи якось так. Пограв словами, наче все влаштовує." CreationDate="2019-05-10T06:10:30.100" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="8768" PostId="5684" Score="2" Text="Коли я чую &quot;ступінь кандидата&quot;, мені згадується науковий ступінь, а не міра популярності." CreationDate="2019-05-10T08:47:47.663" UserId="767" />
  <row Id="8786" PostId="5687" Score="0" Text="Проблема в тому, що слова рейтинг не існує в українській мови. Чи обов'язково його вводити в українську мову через неосвіченість людей, що роблять переклад з англійської мови?" CreationDate="2019-05-15T20:46:49.923" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="8785" PostId="5689" Score="0" Text="є ще myslovo, хоч вони не лише по мемах, але й словник, який подає росвікіпедія у питання, не лише по мемах" CreationDate="2019-05-15T14:28:28.520" UserId="240" />
  <row Id="8809" PostId="5690" Score="1" Text="Так і є.... гілочки верби із бруньками." CreationDate="2019-05-23T17:23:11.240" UserId="1024" />
  <row Id="12698" PostId="5690" Score="0" Text="Здається, це запитання було [вилучено автоматично через неактивність](//meta.stackexchange.com/help/auto-deleted-questions) (імовірно, «if the question is more than 365 days old, and…») — я повернув його." CreationDate="2023-03-28T18:00:10.487" UserId="4" />
  <row Id="8776" PostId="5691" Score="2" Text="У мене вкрай негативне ставлення до сайту «Моя освіта», бо я наразі не бачив на ньому жодної справжньої статті, лише неавторизовані переклади російських статей (у цьому разі не знаю звідси, можливо з [«Почему говорят „всыпать по первое число“?»](https://wexplain.ru/pochemu-govoryat-vsypat-po-pervoe-chislo/)). Хоча що краще — дати посилання на російський оригінал (із зазначенням, мовляв, тут про рос. мову, але, імовірно, походження подібне) чи дати посилання на український передрук (можливо, кепсько зроблений) — я навіть сам не знаю." CreationDate="2019-05-11T08:21:44.110" UserId="4" />
  <row Id="8773" PostId="5692" Score="0" Text="1. Де саме, можна посилання? 2. Навіть в англійській слова _directory_ і _folder_ не є повними синонімами, тому навряд чи вони можуть буть повними синонімами в українській. 3. Російська термінологія й українська не забов'язані на 100% збігатися (а слова _тека_ в російській зовсім нема)." CreationDate="2019-05-11T07:43:11.320" UserId="4" />
  <row Id="8774" PostId="5692" Score="1" Text="1. @Sasha, Додав посилання, дякую, що помітили.&#xA;2. With the introduction of Windows 95, Microsoft started referring to directories as folders - https://www.codemag.com/Article/1307143/Murach%27s-C , на жаль, книгу 2005 року в ПДФі мені знайти не вдалося." CreationDate="2019-05-11T07:54:30.313" UserId="1505" />
  <row Id="8775" PostId="5692" Score="0" Text="Щодо 2 — ок, зрозумів, виходить, деякі автори вважають ці слова синонімічними; однак (просто для інформації) зазначу, що [не всі](//devblogs.microsoft.com/oldnewthing/?p=11473). За виправлення дякую." CreationDate="2019-05-11T08:13:58.440" UserId="4" />
  <row Id="8777" PostId="5693" Score="0" Text="Взагалі думаю, що це пов'язано з середовищем. В певному англомовному середовищі з'являються відповідні говірки. &#xA;Коли людина бере знання з певного одного іноземного ресурсу, то використовуються саме ті слова, які вперше потрапили до словникового запасу із розумінням чогось нового.&#xA;Закарбування нового терміну, нового розуміння з іншомовних джерел. Також це пов'язано з неосвіченістю. З незнанням слова рідною мовою. Потрібні інструменті для покращення освіти в цьому напрямку." CreationDate="2019-05-12T05:08:50.010" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10513" PostId="5694" Score="0" Text="Варіант &quot;ручної роботи&quot; не видається найкращим через нелаконічність і складність утворення похідних слів." CreationDate="2020-05-08T00:44:56.433" UserId="1006" />
  <row Id="10769" PostId="5703" Score="0" Text="Є ще танець [Ойра](https://uk.wikipedia.org/wiki/Ойра)" CreationDate="2020-10-02T15:04:53.960" UserId="9" />
  <row Id="9451" PostId="5704" Score="0" Text="Я не певен, що СУМ в цьому випадку хороше джерело. Слова &quot;дружба&quot; і &quot;дружка&quot; широко вживані і є нормою мови для міської та сільської молоді принаймні на всій Галичині (Льв-ІФ-Тер). На них зав'язано багато народних весільних пісень. &#xA;Ще один момент: весільні традиції Галичини і центральної частини України помітно різняться. На Галичині за звичай на весіллях є дві пари дружба/дружка і часто робиться чітка різниця між &quot;першим дружбою&quot; й &quot;другим дружбою&quot; тоді як на Сході часто є тільки одна пара свідків." CreationDate="2019-10-08T19:58:45.357" UserId="448" />
  <row Id="8787" PostId="5706" Score="0" Text="Московсько український словник 1918 року перекладає фату як намітка венчальна." CreationDate="2019-05-15T21:07:47.323" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="8788" PostId="5709" Score="0" Text="Українська граматика 1917 року описує використання префікса по-, в даному випадку, як надання часівникам недоконаним доконаної форми (закінченість): по-білити, по-чорнити, по-просити.&#xA;Слово &quot;ставити&quot; можливо можна зрозуміти, як зафіксувати щось у просторі на горизонтальній поверхні в прямому чи переносному значенні." CreationDate="2019-05-15T22:30:49.147" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="8804" PostId="5711" Score="0" Text="Isn't this a duplicate of [“Ukrainian formal/professional direct address”](/q/1046)?" CreationDate="2019-05-20T16:21:04.307" UserId="4" />
  <row Id="8789" PostId="5714" Score="0" Text="Будь ласка, вказуйте джерела інформації." CreationDate="2019-05-16T00:23:10.210" UserId="8" />
  <row Id="8790" PostId="5714" Score="1" Text="Дякую за відповідь, але от що дивно - Вікіпедія дає аж три посилання на підтвердження цих слів, але в жодному з них (хоч, можливо, я не побачив) немає нічого про походження цього слова, а лише його визначення." CreationDate="2019-05-16T07:43:36.313" UserId="1505" />
  <row Id="8796" PostId="5715" Score="1" Text="Коли архаьично чи поетично, але запитаньа вельми низького ґатунку, спробуьте спершу навести роздуми або обґрунтуьте, чому досі маьете сумніві, а то виходить питанье шитбу: _шчо красше: **б** чи **г**_?" CreationDate="2019-05-17T19:28:45.543" UserId="585" />
  <row Id="8797" PostId="5715" Score="0" Text="_Вічная_ — це **нестягнена** форма прикметника, уже було запитання [«Нестягнені форми прикметників є нормативними в українській мові?»](//ukrainian.stackexchange.com/q/4265)." CreationDate="2019-05-18T08:50:39.740" UserId="4" />
  <row Id="8805" PostId="5719" Score="1" Text="Також використовую &quot;Раночку&quot; як вітальну форму вранці, напевно вона помилкова, втім набрала певну кількість прихильників." CreationDate="2019-05-22T08:25:03.807" UserId="1067" />
  <row Id="8811" PostId="5721" Score="1" Text="Так, це вузькоспеціалізований термін. Стосується лише стеблового, листкового і кореневого живцювання в розмноженні рослин.&#xA;Дякую за припущення. Воно також цінне!" CreationDate="2019-05-24T08:57:40.407" UserId="2096" />
  <row Id="8810" PostId="5722" Score="0" Text="Дуже дякую за чудове першоджерело!" CreationDate="2019-05-24T08:55:57.137" UserId="2096" />
  <row Id="8812" PostId="5723" Score="1" Text="Якщо це запитання про переклад, то вкажіть контекст і приблизний переклад своїми словами. Якщо ж, натомість, запитання про усталеність українського слова «розстрибування», то незрозуміло, яким чином іноземне слово допоможе відповісти на це запитання." CreationDate="2019-05-24T15:38:32.870" UserId="8" />
  <row Id="8814" PostId="5723" Score="0" Text="@bytebuster Це питання про усталеність. `Також: чи існує похідне слово &quot;розстрибування&quot;?` &quot;bunnyhoping&quot;  - це слово, яке я хочу перекласти як &quot;розстрибування. Допомогу по перекладу я ніде не просив." CreationDate="2019-05-24T17:16:25.233" UserId="2097" />
  <row Id="8818" PostId="5723" Score="0" Text="прибрав теґ [tag:from-english] згідно коментаря автора запитання." CreationDate="2019-05-24T17:42:35.010" UserId="8" />
  <row Id="8820" PostId="5723" Score="0" Text="А можете пояснити, що мається на увазі під «bunnyhopping»?" CreationDate="2019-05-24T18:32:42.903" UserId="4" />
  <row Id="8822" PostId="5723" Score="1" Text="@Sasha &#xA;&#xA;Bunny hopping is a video game technique used in first-person shooter &#xA;(FPS) games in which the player continually runs and jumps, often while &#xA;firing a weapon. Bunny hopping usually serves one of two purposes:  &#xA;  - Avoiding Attacks: Bunny hopping can throw off opponents' aim and give the hopper an opportunity to attack.&#xA;  - Gaining Speed: Bunny hopping can increase the speed at which players move, allowing them to close the distance when attacking opponents.&#xA;&#xA;Російською термін називається &quot;Распрыжка&quot;." CreationDate="2019-05-26T12:08:39.080" UserId="2097" />
  <row Id="8826" PostId="5723" Score="0" Text="То ви перекладаєте з англійської чи російської?" CreationDate="2019-05-28T13:00:02.510" UserId="767" />
  <row Id="8827" PostId="5723" Score="0" Text="Взагалі, слово це спеціалізоване, навіть жаргонне. Раджу не намагатись вгадати, як воно має бути, а спитати україномовних геймерів, який термін вони використовують." CreationDate="2019-05-28T13:15:26.933" UserId="767" />
  <row Id="8828" PostId="5723" Score="1" Text="@Kreiri Я навів приклад перекладу англійського слова на російську, який є правильним. Перекладу на українську я не знаю і я не зміг знайти жодного перекладу цього виразу українською, тому проводжу паралель із російським правильним перекладом слова, проте я не знаю чи таке слово існує в українській мові і чи це не калькування. Геймери, імовірно, використовують саме слово &quot;розстрибування&quot;, проте в мене немає жодного не суб'єктивного перекладу цього слова. Напевно, я усе-таки буду використовувати слово &quot;розстрибування&quot;, оскільки ніхто не заперечив тут існування цього слова." CreationDate="2019-05-29T13:25:37.397" UserId="2097" />
  <row Id="8829" PostId="5723" Score="0" Text="Ви так і до &quot;дозволу екрану&quot; доперекладаєтеся." CreationDate="2019-05-29T13:50:23.253" UserId="767" />
  <row Id="8830" PostId="5723" Score="1" Text="&quot;Ніхто тут не заперечив&quot;, тому що bunnyhopping як термін в комп'ютерних іграх - це спеціалізований термін сфери комп'ютерних ігор, і якраз знавців в цій сфері тут не знайшлося.  Зверніться до знавців цієї сфери, не перекладайте наївно &quot;в лоб&quot; російський відповідник." CreationDate="2019-05-29T14:03:50.853" UserId="767" />
  <row Id="8831" PostId="5723" Score="1" Text="Проблема в тому, як я зазначив раніше, усталеного перекладу цього слова немає НІДЕ. Я впевнений на 200%, що &quot;знавці&quot; запропонують такий самий переклад(якщо вони знають взагалі що це таке. Я особисто не знаю людей з України, котрі спілкуються українською та котрі ставили рекорди в спідранах ігр, де така техніка є дуже популярною) і це не змінить факт того, що це суб'єктивна думка. Моє ж питання полягає не в тому чи я правильно переклав. Якщо слово існує - переклад правильний або близький до правильного. До дозволу екрана не доперекладаюсь, в мене fluent english і перекладаю я не одне слово." CreationDate="2019-05-30T17:06:13.300" UserId="2097" />
  <row Id="8813" PostId="5724" Score="1" Text="Цей допис виглядає як запрошення до висловлення субʼєктивних думок. Щоб зробити запитання більш обʼєктивним, бажано вказати критерії «надійності» джерела. На запитання, сформульоване так, як воно є зараз, відповідь може бути лише одна: багато користувачів послуговуються саме цим словником. Більше сказати, на мою думку, нічого не можна." CreationDate="2019-05-24T15:42:28.580" UserId="8" />
  <row Id="8815" PostId="5724" Score="1" Text="Всі критерії по яким ви судите, чи словник є об'єктивним. Я не знаю жодного тому не написав. Крім того, хіба це не платформа для висловлення суб'єктивних відповідей?" CreationDate="2019-05-24T17:18:46.570" UserId="2097" />
  <row Id="8816" PostId="5724" Score="0" Text="Про всяк випадок: sum.in.ua — це оцифрована версія [«Словника української мови» в 11 томах 1970–1980 років](//uk.wikipedia.org/wiki/Словник_української_мови_в_11_томах), той самий словник є в оцифрованому вигляді й на інших сайтах, наприклад, [на ukrlit.org](http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh), [на inmo.org.ua](http://www.inmo.org.ua/sum.html) — тож, мабуть, доречніше ставити питання, чи доречно довіряти словнику, а не чи доречно довіряти одному із сайтів, що його показує." CreationDate="2019-05-24T17:18:47.673" UserId="4" />
  <row Id="8817" PostId="5724" Score="2" Text="@Sasha Я не знав, що є більше, ніж один сайт. Зараз виправлю. Дякую." CreationDate="2019-05-24T17:20:42.670" UserId="2097" />
  <row Id="8819" PostId="5724" Score="1" Text="Я вважаю, що відсутність полеміки і високі вимоги як до запитань, так і до відповідей є перешкодою до массовості. Хоча дискусійність закладено в саму основу платформи, наприклад тою ж таки системою рейтингового оцінювання запитань і відповідей." CreationDate="2019-05-24T18:01:46.177" UserId="243" />
  <row Id="8821" PostId="5724" Score="0" Text="Також хочу додати до запитання сумніви щодо використання закінчення -ся в кінці слів. Бо коли читаєш старі тексти 1900-х років, то стає зрозумілим значення -ся. &#xA;Практично будь-яке речення зі словом із закінченням -ся можна перефразувати таким чином, щоб позбавити речення подібного слова. &#xA;А це цікаво, адже я звернув увагу, що якщо спробувати ввести за правило уникання слів із закінченням -ся, то речення стають зрозуміліші і точніші." CreationDate="2019-05-25T15:35:36.543" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="8832" PostId="5724" Score="0" Text="@stegetsj Дякую. Частково, тут іде і відповідь на моє питання. Я взагалі не знав про СУМ 20. Я так розумію, що краще користуватися саме ним замість СУМ 11, чи не так? Не знаєте часом чи є сайти із СУМ 20? Я думаю, це було б вичерпною відповіддю на моє загальне питання." CreationDate="2019-05-30T17:18:45.883" UserId="2097" />
  <row Id="8835" PostId="5724" Score="0" Text="@stegetsj Я думаю відповідь на питання-родич та ваш коментар із лінком на сайт із СУМ 20 разом дають відповідь на моє питання, можливо не вичерпну, але відповідь. Дякую всім, хто відписував." CreationDate="2019-06-02T14:11:04.713" UserId="2097" />
  <row Id="8838" PostId="5726" Score="0" Text="я пропоную писати пояснення до незвичних термінів у дужках, щоб людина не мала їх шукати." CreationDate="2019-06-04T09:58:28.730" UserId="240" />
  <row Id="12758" PostId="5726" Score="0" Text="посилання на [сайт](https://services.ulif.org.ua/expl) наразі не працює" CreationDate="2023-06-02T23:13:46.220" UserId="5099" />
  <row Id="12759" PostId="5726" Score="1" Text="@whatserface dodav alternativnu lanku." CreationDate="2023-06-02T23:33:25.997" UserId="585" />
  <row Id="8839" PostId="5727" Score="0" Text="I'm voting to close this question as off-topic because questions about translation must include: (1) rough explanation of the meaning **in your own words** — especially when it comes about **idioms and phraseologisms**; (2) **context**, in which the OP is going to use the word/phrase; (3) show the OP's own attempt to find the answer, and (4) explain why the answers you found so far do not satisfy your request." CreationDate="2019-06-04T12:42:33.537" UserId="8" />
  <row Id="8841" PostId="5727" Score="2" Text="deimos, could you please provide examples when such a phrase is used? @bytebuster, while I agree with your opinion that the question should be improved, I personally think that it would be much more friendly to users if we express it in the way &quot;this question should be improved because of that and that&quot; rather than &quot;this question is bad because of that and that&quot;. A newcomer often simply doesn't know requirements for questions (that we implicitly request), and when they are stated in such way he might understand that as &quot;you're not welcome&quot; rather than &quot;welcome, but pls extend your question&quot;." CreationDate="2019-06-04T13:12:49.673" UserId="4" />
  <row Id="8842" PostId="5727" Score="1" Text="I think the phrase happens to be used when something *bad* happened but *nothing of value was lost*. For example somebody has died, but *nothing of value was lost* because nobody liked that guy." CreationDate="2019-06-04T13:54:08.943" UserId="9" />
  <row Id="8843" PostId="5727" Score="4" Text="I can't say I appreciate your hostility, but I added some context and explanation to the topic. @Yola is also correct." CreationDate="2019-06-04T14:05:49.847" UserId="2112" />
  <row Id="8844" PostId="5727" Score="0" Text="@Sasha, there was nothing in my comment like *&quot;…is bad because…&quot;* (as well as like &quot;&quot;…should be improved because…&quot;&quot;). The *&quot;I'm voting to close because…&quot;* is the standard beginning of closure reason hard-coded into Review Queues of Stack Exchange, and I feel a bit awkward telling this to someone who should know how Review works. :-)" CreationDate="2019-06-04T17:57:00.490" UserId="8" />
  <row Id="8856" PostId="5727" Score="1" Text="@bytebuster, a newcomer doesn't know that. IMHO, a newcomer can interpret that as &quot;you're not welcome&quot;. Every post of every newcomer is surrounded by &quot;Xxx is a new contributor. Be nice, and check out our Code of Conduct&quot; not without a purpose." CreationDate="2019-06-09T15:46:44.137" UserId="4" />
  <row Id="8849" PostId="5729" Score="0" Text="Do they convey the same sarcastic meaning or is it just an expression of sympathy? The 'Nothing of value was lost' means 'It's lost? Good. About time'. There is no sympathy in it." CreationDate="2019-06-06T11:49:11.237" UserId="2112" />
  <row Id="11189" PostId="5729" Score="0" Text="There is sympathy in &quot;коли б тільки й горя&quot;, it means &quot;it's bad, but don't worry, it's not that bad&quot;." CreationDate="2021-02-17T15:38:20.497" UserId="2994" />
  <row Id="8847" PostId="5732" Score="0" Text="Я гадаю, що вам потрібно трішки доповнити відповідь і знайти ще якісь приклади, де був би &quot;дОбуток&quot;. Наприклад, коли я вчився в школі, то ніколи такого варіанту не чув." CreationDate="2019-06-06T09:49:21.923" UserId="1505" />
  <row Id="8848" PostId="5732" Score="0" Text="Погоджуюсь. Питання треба доробити зі вказанням додаткових джерел. Інакше доведеться закривати." CreationDate="2019-06-06T11:16:14.540" UserId="240" />
  <row Id="8850" PostId="5732" Score="0" Text="Чесно кажучи, я не зрозумів, як другий параграф стосується запитання. Це мало бути інше запитання?" CreationDate="2019-06-06T19:26:23.887" UserId="8" />
  <row Id="8851" PostId="5733" Score="2" Text="[e2u](https://e2u.org.ua/s?w=product&amp;dicts=all&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on) з вами не згоден." CreationDate="2019-06-07T07:56:25.280" UserId="9" />
  <row Id="8853" PostId="5733" Score="0" Text="Так, лише мій викладач математичного аналізу в ПолтНТУ Недобачій С. І. казав &quot;багаточлен&quot;. А в КНУ всі вимовляли &quot;многочлен&quot;." CreationDate="2019-06-07T11:05:14.690" UserId="894" />
  <row Id="8854" PostId="5733" Score="0" Text="@Yola, дякую за надання хорошого контраргументу. Але я бачу, що словник на який ви посилаєтеся (а саме Англійсько-український словник з математики та інформатики 2010р. (Є. Мейнарович, М. Кратко) ) був укладений двома вченими-математиками, чи не могли вони допустити помилку?" CreationDate="2019-06-07T19:10:10.477" UserId="1505" />
  <row Id="8855" PostId="5733" Score="0" Text="Хоч ще бачу, що інший словник (Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки). Частина І англійсько-українська 2010р. (О. Кочерга, Є. Мейнарович) ) теж дає варіант &quot;дОбуток&quot;, а це вже дивно, так як Кочерга - доктор філологічних наук." CreationDate="2019-06-07T19:12:01.987" UserId="1505" />
  <row Id="8857" PostId="5733" Score="2" Text="Цікаво. Все життя (ще зі школи) був певен, що в математичному сенсі правильно _до́буток_. (Звісно, що я помилявся, але якщо кількість тих, хто так помиляється, справді велика, то це колись може й стати новою нормою.)" CreationDate="2019-06-09T16:39:39.750" UserId="4" />
  <row Id="8858" PostId="5733" Score="1" Text="_Багаточлен/многочлен_ — на щастя, словники наразі фіксують і так, і так (СУМ-20: [багаточлен](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=192564&amp;page=95), [многочлен](http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=51889&amp;page=1650); словник наукової мови Кочерги й Мейнаровича: [багаточлен](https://e2u.org.ua/s?w=багаточлен&amp;dicts=5), [многочлен](https://e2u.org.ua/s?w=многочлен&amp;dicts=5)). Тож формально можна і так, і так. Хоча професійні математики наразі все ж частіше чомусь схиляються до _многочлена_." CreationDate="2019-06-09T16:45:19.373" UserId="4" />
  <row Id="8859" PostId="5734" Score="0" Text="&gt; Almost always used in sarcastic manner, expressing that something is really not a problem.&#xA;&#xA;That sounds about right. Thanks!" CreationDate="2019-06-10T08:32:06.797" UserId="2112" />
  <row Id="8866" PostId="5736" Score="0" Text="Дякую за обґрунтовану відповідь!" CreationDate="2019-06-12T10:09:04.583" UserId="2012" />
  <row Id="8869" PostId="5740" Score="0" Text="Дуже цікавий і хороший варіант! Дякую вам!" CreationDate="2019-06-13T07:56:23.890" UserId="1505" />
  <row Id="8874" PostId="5742" Score="1" Text="От і я його не знайшов, проте мені здається, що таке слово має бути, оскільки є дієслово." CreationDate="2019-06-15T13:10:31.023" UserId="2097" />
  <row Id="8887" PostId="5742" Score="0" Text="@improbable, А чим вам не підходить варіант &quot;Кролячі стрибання&quot;?" CreationDate="2019-06-17T20:42:50.517" UserId="1505" />
  <row Id="8888" PostId="5742" Score="1" Text="Спільнота не користується таким терміном. Воно не інтуїтивне і погано передає сутність слова-процесу. Більшість далеко не відразу зрозуміє, що воно означає." CreationDate="2019-06-20T13:25:11.553" UserId="2097" />
  <row Id="8873" PostId="5743" Score="0" Text="Знахоџу словопохоџенє _ют &gt; hut_, а ось _пів_ нїде. Згаданиı СУМ не надовитı приклади вживу. Дивненıко." CreationDate="2019-06-14T19:40:52.913" UserId="585" />
  <row Id="8879" PostId="5743" Score="2" Text="Пів'ют це надбудова або додаткова палуба над ютом. Це з рос вікі - Полуют:&#xA;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B5_%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D1%8B#П" CreationDate="2019-06-17T09:40:21.823" UserId="1024" />
  <row Id="8880" PostId="5743" Score="0" Text="@ЮрійГладьо ви можете написати відповідь чи не хочете?" CreationDate="2019-06-17T10:08:52.067" UserId="585" />
  <row Id="8882" PostId="5743" Score="0" Text="Останнє питання було: Де можна знайти визначення? І я лиш вказав джерело, я не є корабельний експерт, лиш погуглив 2 хв. (Та й давно я вже не маю бажання тут відповідати... час від часу лиш заглядаю з цікавості)" CreationDate="2019-06-17T11:17:01.693" UserId="1024" />
  <row Id="8883" PostId="5743" Score="0" Text="@ЮрійГладьо вікіпедію я не рахую за джерело. Мене цікавлять українські словники мариністики, які поки не можу знайти (і починаю думати, що їх не існує). Але питання основне - саме про різницю між словами, а не про джерела. Відповідей може бути дві окремих." CreationDate="2019-06-17T11:19:40.340" UserId="240" />
  <row Id="8885" PostId="5743" Score="0" Text="Шчо схоже на калıку half-poop, але нормалного словника не знаıти." CreationDate="2019-06-17T12:18:56.017" UserId="585" />
  <row Id="11705" PostId="5743" Score="2" Text="@P.Vowk є Англо-український словник морських термінів, Державний університет інфраструктури та технологій." CreationDate="2021-07-26T10:59:33.707" UserId="538" />
  <row Id="11706" PostId="5743" Score="2" Text="@P.Vowk можливо, вам буде цікаве також:&#xA;&#xA;* Горбач О. Українська морська й судноплавна термінологія//Вісті братства колишніх вояків і УД УНА. – Мюнхен, 1958. – С.10, 11.     &#xA;&#xA;&#xA;* Горбач О. Українська морська й судноплавна термінологія / Олекса Горбач // Відбитки з журналу „Вісті Братства колишніх Вояків і УД УНА”. – Чч. 3-6 (77-80) та 11-12 (85-86). – Мюнхен, 1958. – С. 3-28.          &#xA;&#xA;* Андріянова О. Я. Військово – морська термінологія української&#xA;мови: етапи формування та семантика : автореф. дис. на здобуття наук. ступеня&#xA;канд. філ. наук : спец. 10.02.01. Запоріжжя, 2011. 21 с." CreationDate="2021-07-26T11:00:09.433" UserId="538" />
  <row Id="11924" PostId="5744" Score="0" Text="Дякую за запитання. Теж цікавить відповідь та пояснення." CreationDate="2021-12-10T22:02:05.660" UserId="4269" />
  <row Id="8875" PostId="5745" Score="1" Text="Welcome to Ukrainian Language! Like other language sites on Stack Exchange, we [do not translate](https://area51.meta.stackexchange.com/a/22652/59219) texts or words, so this question may be closed as off-topic. The first word is, indeed, misspelled. It should be *сцикун*, a derogatory for &quot;coward&quot;, literally &quot;one who pisses&quot;." CreationDate="2019-06-16T13:47:45.530" UserId="8" />
  <row Id="8876" PostId="5745" Score="0" Text="I can read and understand written Ukrainian quite well, so I'm fine with an answer in Ukrainian, will try to find a better tag" CreationDate="2019-06-16T13:48:55.670" UserId="2120" />
  <row Id="8878" PostId="5745" Score="0" Text="Your thoughts about misspelled is right; correct word could be mentioned сцикун (synonym for боягуз) or next derogatory non-correct сукин (bitch's &lt; originally female-dog) &lt; (correct) сучин, which is often with another word, сучин or (adj) сучий [word]." CreationDate="2019-06-16T18:08:29.167" UserId="585" />
  <row Id="8877" PostId="5746" Score="0" Text="-1: a substantial part of this post has nothing to do with the original question and only confuses a reader." CreationDate="2019-06-16T15:39:15.027" UserId="8" />
  <row Id="8884" PostId="5746" Score="0" Text="@bytebuster we just need to edit the answer with an additional note like &quot;extra info:&quot; no need to put too many minuses here." CreationDate="2019-06-17T11:21:22.370" UserId="240" />
  <row Id="8886" PostId="5746" Score="3" Text="учнем української мови, я ціную додаткову інформацію. так і можуть інши люди." CreationDate="2019-06-17T17:32:01.487" UserId="2120" />
  <row Id="8890" PostId="5747" Score="1" Text="Але далі йде 5) о, е наявні в закритому складі: ... б) у повноголосних формах -оро-, -оло- зі сталим наголосом іменників&#xA;переважно жіночого роду: коло́д (коло́дка), доло́нь (доло́нька), соро́к, огоро́ж,&#xA;моро́к, нагоро́д (від них немає зменшених форм з і). Але: дорі́г, дорі́жка,&#xA;корі́в, корі́вка, бері́з, бері́зка (проте бере́зка — виткий бур’ян);&#xA;в) у родовому відмінку множини деяких іменників переважно жіночого&#xA;роду: будо́в, вод, істо́т, осно́в, підпо́р, проб, субо́т, топо́ль, шкод; леле́к,&#xA;меж, озе́р, потре́б, але: осі́б, підкі́в;" CreationDate="2019-06-20T17:07:14.290" UserId="1633" />
  <row Id="8889" PostId="5748" Score="2" Text="*рейтингова таблиця?*" CreationDate="2019-06-20T13:49:49.163" UserId="9" />
  <row Id="8894" PostId="5748" Score="0" Text="@Yola Як один із варіантів." CreationDate="2019-06-21T07:14:59.577" UserId="2097" />
  <row Id="9025" PostId="5748" Score="0" Text="@Yola Ви можете додати свій варіант `рейтингова таблиця` у відповіді. Мені цей варіант також подобається і мені здається, що це один із можливих варіантів перекладу(все, звичайно, залежить від контексту)." CreationDate="2019-07-12T10:40:43.733" UserId="2097" />
  <row Id="9029" PostId="5748" Score="0" Text="Гадаю, що в цьому немає сенсу, бо цей варіант уже представлений в запитанні. І відповідь з одним варіантом виглядатиме куцо." CreationDate="2019-07-12T11:32:49.933" UserId="9" />
  <row Id="10474" PostId="5748" Score="0" Text="Перекласти іншомовне слово іншим іншомовним словом..." CreationDate="2020-04-27T16:03:07.227" UserId="2658" />
  <row Id="8895" PostId="5749" Score="1" Text="Я думаю ще може бути просто - рейтинг." CreationDate="2019-06-22T09:48:10.307" UserId="2097" />
  <row Id="8896" PostId="5749" Score="0" Text="@improbable А ще рейтинг можна представити у вигляді списку. Гадаю опускати слово таблиця тут не варто." CreationDate="2019-06-22T10:52:34.800" UserId="9" />
  <row Id="8897" PostId="5750" Score="3" Text="Я дуже перепрошую за те, що дозволяю собі критикувати Вашу відповідь (адже, здається, вона правильна; і на додачу до того вона єдина — за кілька місяців, що минули з часу написання запитання, ніхто не спромігся написати іншу)… Але, на жаль, за правилами цього сайту (точніше, «батьківського» сайту Stack Exchange, частиною якого ми є і традицій якого ми мусимо дотримуватися), у нас не прийнято писати такі короткі відповіді без обґрунтувань і посилань. Щонайменше вточніть, будь ласка: про походження від нім _fest_ — це Ваша особиста думка чи Ви можете якось аргументувати (на щось послатися)?" CreationDate="2019-06-23T10:56:47.927" UserId="4" />
  <row Id="8898" PostId="5750" Score="3" Text="По-друге, було б добре послатися на значення німецького _fest_ у якомусь словнику. (Найголовніше — це, звісно, якось аргументувати походження, але навіть якщо Ви висловлюєте суто особисте відчуття, то хоча б подати докладнішу інформацію про первісне слово було б варто.)" CreationDate="2019-06-23T11:02:43.603" UserId="4" />
  <row Id="8900" PostId="5750" Score="1" Text="Дуже дякую вам за відповідь!" CreationDate="2019-06-24T09:28:48.697" UserId="1505" />
  <row Id="8899" PostId="5751" Score="0" Text="I have edited your question; *мовляти* denotes a repetitive/contiguous aspect, as the Russian suffix `-ива-` has. Please roll the edit back if you meant something else." CreationDate="2019-06-24T01:46:35.553" UserId="8" />
  <row Id="8910" PostId="5753" Score="1" Text="Усталеного перекладу термінів із сфери програмування в українській, по суті, немає. Наскільки мені відомо немає жодного словника із технічними термінами та із технічними термінами із сфери програмування зокрема. Зазвичай, просто іде калькування з російської/англійської. Будь-яка відповідь, яку тут можуть дати і на всі питання такого типу - буде абсолютно суб'єктивною(принаймні на 2019 рік), оскільки кожний, більше чи менше, перекладає так як йому звичніше(хтось буде більше калькувати із російської, більшість буде калькувати із англійської), бо стандартів немає." CreationDate="2019-06-26T10:08:30.673" UserId="2097" />
  <row Id="8911" PostId="5753" Score="0" Text="Навіть чинні переклади таких технічних слів на різних сайтах часто відрізняється. Рандомний приклад: слово `strict mode` в документації Реакту перекладається як `суворий режим`, а в документації JavaScript в MDN перекладається як `строгий режим`. Приклад не дуже наочний, але я думаю ви засвоїли суть." CreationDate="2019-06-26T10:08:35.263" UserId="2097" />
  <row Id="8912" PostId="5753" Score="0" Text="@improbable мене влаштує суб'єктивна, добре, щоб вона містила логічне обгрунтування." CreationDate="2019-06-26T10:57:27.907" UserId="9" />
  <row Id="8953" PostId="5753" Score="0" Text="@Yola я б переклад як _повoрoтниј тип_ (_зворотниј, повертниј_), також існує, як бачу сутямоковиј вираз _result type_, тоді _результатниј тип_. Можна, зьвісно перекласти на родовиј відмінок: _тип результату_, _тип повороту_ (_звороту, поверту_)." CreationDate="2019-06-30T10:01:43.800" UserId="585" />
  <row Id="8964" PostId="5753" Score="0" Text="@stegetsj мабуть, дійсно ваші варіанти найкращі. Трохи засмучує, що без контексту неможна відрізнити поворот в сенсі на кут і додому." CreationDate="2019-07-01T06:33:31.627" UserId="9" />
  <row Id="9706" PostId="5753" Score="0" Text="Серйозно? Це тема для дослідження? Це просто ганьба." CreationDate="2019-12-05T18:25:47.903" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9722" PostId="5753" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko дуже люблю критику, вона допомагає мені покращити себе. Чи не могли б ви уточнити, що саме вам не подобається? Дякую!" CreationDate="2019-12-08T15:55:46.810" UserId="9" />
  <row Id="9723" PostId="5753" Score="0" Text="Інформаційні технології - це аналогії з життя (з інших галузей), переважно. В даному випадку функція з математики. Методи - аналогія об'єкту та його властивостей. І так далі. Тобто почитайте що таке функція в математиці і ви отримаєте свої відповіді. Тип значення функції. Тип вихідних даних. Дослівно, повернений тип або тип результату. Але і тут можна покритикувати щодо послідовності слів дослівності." CreationDate="2019-12-08T20:21:51.477" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9725" PostId="5753" Score="0" Text="&quot;Наразі маємо статтю з назвою тип повернення значення функції&quot; - це машинний переклад." CreationDate="2019-12-08T20:38:44.390" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9727" PostId="5753" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko так, а чому ганьба?" CreationDate="2019-12-08T20:53:49.967" UserId="9" />
  <row Id="9729" PostId="5753" Score="0" Text="Бо просто знайти відповідь на це запитання. Як ви шукали? Що ви шукали? Я не розумію як можна не знайти відповідь на це запитання самому. Мабуть дуже різко написав." CreationDate="2019-12-09T08:07:34.880" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="11764" PostId="5753" Score="0" Text="@stegetsj можливо, ще *тип висліду* і інші варіації від *вислід*." CreationDate="2021-09-10T03:28:07.543" UserId="9" />
  <row Id="8901" PostId="5754" Score="0" Text="I suppose these are two different questions. What about the letter &quot;з&quot;. What about &quot;ува&quot; absent in &quot;кинути&quot;? I don't really see the analogy." CreationDate="2019-06-25T11:09:26.440" UserId="240" />
  <row Id="8903" PostId="5754" Score="0" Text="@P. Vowk If I understood correctly, &quot;з&quot; prefix relates to [&quot;з&quot; preposition](https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%B7#Etymology_1), which means &quot;from&quot;. I did not find &quot;ви&quot; prefix but I think it somehow relates to [Russian &quot;вы&quot;](https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%B2%D1%8B-#Prefix) with &quot;out from&quot; meaning, which is a bit like &quot;from&quot;." CreationDate="2019-06-25T12:07:50.940" UserId="2129" />
  <row Id="8904" PostId="5754" Score="0" Text="following your logic... if &quot;vy&quot; is a prefix, then the verb is &quot;daty,&quot; and the original word is &quot;vynuvatyty&quot;. what's the connection between &quot;daty&quot; and &quot;vynuvatyty&quot; then? I think there will be an answer after all, but the question lacks inner logic, I'm considering closing it. Would you probably share what dictionary you use when translating from Ukrainian into English? Some research is demanded from the askers on this site." CreationDate="2019-06-25T12:50:11.697" UserId="240" />
  <row Id="8905" PostId="5754" Score="0" Text="@P.Vowk I am talking about &quot;з&quot; in &quot;звинуватити&quot; and &quot;ви&quot; in &quot;вибачити&quot;." CreationDate="2019-06-25T13:03:35.000" UserId="2129" />
  <row Id="8906" PostId="5754" Score="0" Text="Let's wait for the others to answer, we'll see how it goes. As for now, it's really not clear what you are asking. I would add information from dictionaries. The question is too broad." CreationDate="2019-06-25T14:47:58.500" UserId="240" />
  <row Id="8907" PostId="5754" Score="2" Text="Maybe the right question is which morphemes are contained in the word. In the Ukrainian word &quot;звинуватити&quot; contain morphemes з-вин-ува-т-и-ти. Root &quot;вин&quot; means &quot;guilty, accusation&quot; and in no way connected with the root &quot;вид&quot; in the word &quot;видіти&quot; which means to &quot;see&quot;. This is not an alternation of consonants, but different roots." CreationDate="2019-06-25T18:54:42.983" UserId="1455" />
  <row Id="8984" PostId="5754" Score="0" Text="@ХристинаВороніна would you probably try to answer the question?" CreationDate="2019-07-03T07:10:17.337" UserId="240" />
  <row Id="9724" PostId="5757" Score="1" Text="&quot;Тип повернення значення функції - абсолютне калькування&quot; - це не калькування, це робот перекладач. Вдумайтеся що там написано." CreationDate="2019-12-08T20:37:55.857" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="8932" PostId="5758" Score="0" Text="Шчо міркуıете про [вороття](http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/8081-vorittja-2.html)?" CreationDate="2019-06-27T17:10:54.207" UserId="585" />
  <row Id="8934" PostId="5758" Score="0" Text="@stegetsj я думав про це, але воно якось по звучанню нагадує дію. І дійсно на [r2u](https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D1%80%D0%B0%D1%82&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on) багато прикладів в яких вживання схоже саме на дію." CreationDate="2019-06-27T18:15:13.193" UserId="9" />
  <row Id="8940" PostId="5759" Score="1" Text="Так, це те на, що, мабуть, доведеться погодитись. Але це не дуже вдалий варіант, бо результат роботи функція може й не повертати, тобто можуть бути якісь побічні ефекти або ж зміни в аргументах." CreationDate="2019-06-28T15:26:55.803" UserId="9" />
  <row Id="8941" PostId="5759" Score="0" Text="@Yola В сигнатурі функції пишеться, який тип даних вона повертає. Це не лотерея, наперед відомо, що метод поверне, якщо ми говоримо про мову програмування із статичною типізацією, синтаксис якої ви вказали в питанні." CreationDate="2019-06-28T19:35:07.357" UserId="2097" />
  <row Id="8942" PostId="5759" Score="0" Text="Саме так, пишеться тип даних, що вона повертає, але те, що функція повертає може не бути всім результатом роботи функції. Наприклад, результатом роботи програми може бути зміна [глобального стану](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%B2%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0)." CreationDate="2019-06-29T02:14:05.800" UserId="9" />
  <row Id="8947" PostId="5759" Score="0" Text="@Yola А хто стверджував, що `return type` -  це результат роботи програми?! Це аж ніяк не одне і те ж саме. `return type` або є або немає, це тип даних, які функція зобов'язана повернути(в мовах зі статичною типізацією), вказавши це в своїй сигнатурі, це частина функції, а не частина класу/ більш широкого скопу. Незалежно від того, що повертає функція - усі зміни, виконані під час роботи функції надзвичайно рідко будуть відображатися в даних, які повертає функція, функція буде повертати лише те, що ДІЙСНО потрібно для продовження роботи програми." CreationDate="2019-06-30T09:33:22.300" UserId="2097" />
  <row Id="8950" PostId="5759" Score="0" Text="@Yola Cамо собою, робота функції бути міняти стан програми(незалежно від того що повертає функція!) чи це буде нове значення глобальної змінної, редірект або нові значення в базі даних! Іноді функція буде повертати наприклад повний результат свого виконання(наприклад повноцінна сутність, яка була записана в базу даних), але це радше дуже рідкі винятки, а не правило." CreationDate="2019-06-30T09:41:54.290" UserId="2097" />
  <row Id="8952" PostId="5759" Score="1" Text="@Yola Звідси, єдине узагальнення, яка має право на існування - `return type` - це тип даних, який повертає функція/метод. Якщо цей тип даних -  не `void`(нічого); дані, які поверне метод будуть важливою/потрібною інформацією для подальшої роботи програми та будуть відображати дії(зазвичай не повною мірою), які зробив цей метод/функція." CreationDate="2019-06-30T09:44:25.377" UserId="2097" />
  <row Id="8965" PostId="5759" Score="1" Text="@improbable - це дуже хороша звичка намагатись писати програми так, щоб побічних ефектів було якнайменше. В функціональних мовах їх взагалі намагаються уникати. Код з функціями без побічних ефектів легше читати." CreationDate="2019-07-01T06:37:01.540" UserId="9" />
  <row Id="8966" PostId="5759" Score="0" Text="@improbable мені здається. що своїм варіантом перекладу podarok щось таке і стверджує." CreationDate="2019-07-01T06:37:51.733" UserId="9" />
  <row Id="8967" PostId="5759" Score="0" Text="@Yola В функціональних мовах, зміна стану, зазвичай, за межами скопу функції ніколи не відбувається. Але в об'єктно-орієнтованих мовах - це не завжди так, крім того &quot;невидимі&quot; дії, які здійснює функції далеко не завжди можна трактувати як зміну стану програми." CreationDate="2019-07-01T07:29:02.100" UserId="2097" />
  <row Id="8983" PostId="5759" Score="0" Text="Згоден з коментарями вище, тип результату не зовсім коректно, тому що крім зміни глобального стану(i.e. side effect) все що завгодно може бути змінено якщо передається посилання(reference)." CreationDate="2019-07-02T15:50:23.563" UserId="902" />
  <row Id="8988" PostId="5759" Score="0" Text="@Yola результат роботи фунція може і не повернути в програмуванні має чітке визначення - NULL або undefinded - що по суті своїй теж є результатом&#xA;Якщо повернення не відбулося і виконався Exception - це ніяк не впливає на суть _)" CreationDate="2019-07-05T07:33:36.023" UserId="429" />
  <row Id="8989" PostId="5759" Score="0" Text="@podarok запитання про те як назвати той тип, що його можна побачити в сигнатурі функцій перед її назвою в таких мовах як C# чи C++. Що має чітке визначення? Який такий NULL? Бачу ви маєте досвід з python, то там цей тип не пишеться явно, а виводиться компілятором чи навіть віртуальною машиною, не знаю точно. Ось вам приклад `def my_function():&#xA;  print(&quot;Hello from a function&quot;)&#xA;  return 1`,&#xA;який тип результату тут? Адже результатом функції є виведення на екран і тимчасова цілочисельна змінна." CreationDate="2019-07-05T07:49:58.743" UserId="9" />
  <row Id="8991" PostId="5759" Score="0" Text="@Yola - тип результату mixed ;)" CreationDate="2019-07-06T09:04:25.017" UserId="429" />
  <row Id="8992" PostId="5759" Score="1" Text="Ускладніть приклад - візьміть виконання функції у від'єднаному треді(`detach thread`). Результат може бути який завгодно, але тип повернення пустий.  &#xA;Або розглянемо сучасний С++ , з атрибутом `[[noreturn]]`. Повернення до точки виклику взагалі не відбудеться, але щось у результаті таки буде." CreationDate="2019-07-07T08:28:02.950" UserId="902" />
  <row Id="8938" PostId="5760" Score="0" Text="Дякую, та для мене воно більше звучить як процес, а не як результат." CreationDate="2019-06-28T15:23:04.397" UserId="9" />
  <row Id="8939" PostId="5760" Score="0" Text="@Yola воно може бути і процесом і результатом" CreationDate="2019-06-28T15:26:37.817" UserId="429" />
  <row Id="8943" PostId="5761" Score="1" Text="I am not sure that &quot;видіти&quot; is usually from Western Ukraine. Would you probably give us proof of it? I would also like to see the dictionaries you were using when translating all those words. It could be useful for learners to get acquainted with such resources not to have to ask every question here, to be able to look for the answers themselves. -1 as for now. Your answer is all right in general. We just need more links)" CreationDate="2019-06-29T07:07:41.450" UserId="240" />
  <row Id="8987" PostId="5761" Score="0" Text="Thank you for downvoting @P.Vowk&#xA;This is super motivating." CreationDate="2019-07-05T07:31:04.507" UserId="429" />
  <row Id="8990" PostId="5761" Score="2" Text="&quot;Бачити… Вибачити… No relation between these&quot; — while there's really almost no semantic relation (almost nothing common in meaning), but there's still etymological/morphological relation (&quot;вибачити&quot; is &quot;бачити&quot; with added &quot;ви-&quot; prefix; and probably these words have common origin). I'm not sure whether the question author talked about semantics or about etymology/morphology." CreationDate="2019-07-06T08:28:22.460" UserId="4" />
  <row Id="9001" PostId="5761" Score="0" Text="@podarok as soon as there are links in your answer, there'll also be my &quot;up&quot;. I thought that explaining my minus could really be motivating (that I'm not just fooling around with up and down clicks but trying to make this domain better)." CreationDate="2019-07-09T10:50:23.283" UserId="240" />
  <row Id="9002" PostId="5761" Score="0" Text="@P.Vowk&#xA;If &quot;trying to make this domain better&quot; means setting downvotes for the people that can contribute - than something wrong with policies or with how you understood them.&#xA;I have experience I could share, but the only proof is my own experience and my life. If you have experience to add links - use edit functionality instead of downvoting my experience. &#xA;Sorry for being direct, but being kind means a lot. To be kind way more important than setting rough requirements for the community" CreationDate="2019-07-10T08:55:53.493" UserId="429" />
  <row Id="9003" PostId="5761" Score="0" Text="@podarok I don't agree with what you are saying. This community (and stackexchange in general) has certain rules that discern it from the rest of the forums. To keep the site's content quality high enough, we need to help people follow those rules. One of the ways to do it is downvoting their answers and telling people the way to improve their posts. I am ready to upvote it once you provide at least some proofs of what you are saying. Do you want me to find those rules? Or do you probably know what I am talking about?" CreationDate="2019-07-10T09:51:56.427" UserId="240" />
  <row Id="8945" PostId="5762" Score="0" Text="Як тоді перекладете _возвращение_? Там _ние = ння_. Котра вже дія дія від _возврат_. Ось так пастка." CreationDate="2019-06-30T06:15:51.733" UserId="585" />
  <row Id="8949" PostId="5762" Score="1" Text="@stegetsj Тобто ви хочете сказати що для будь-яких двох мов, два різні слова в одній мові завжди перекладаються двома різними словами в іншій мові?" CreationDate="2019-06-30T09:34:53.813" UserId="69" />
  <row Id="8951" PostId="5762" Score="2" Text="@Artemix переважно так, коли мова про Словянські мови. Але пастка в тому, же тут мова була про бідну морфолоґию Московської мови, хоча я навів хибність такого мисленя саме в цӧму випадку. І взагалі, Українцӥ мають велику проблему розмежу таких подібних слів, чого не сказати наприклад про Московську чи Польську, де така розмежа відносно красша. Тобто для умовного Москаля _возрващение_ і _возврат_ легкорозріжні тямки." CreationDate="2019-06-30T09:42:29.650" UserId="585" />
  <row Id="8954" PostId="5762" Score="0" Text="@stegetsj, бідність московського єзика не в тому, що йому бракує чужих (словʼянських) суфіксів. А в тому, що ці суфікси, будучи чужими і неприродніми для московського єзика, **використовуються неконсистентно**. Приклад — москв. *«здание»*, яке походить від москв. *«воЗДвигать»*. Порівняйте *«знание»* від *«знать»*. А суфіксів чужих надьоргати можна звідки завгодно: оно московити запросто поцупили [німецький суфікс `-ieren`](https://en.wiktionary.org/wiki/-ieren) (*капитулИРовать*, *музицИРовать*), і нічого, їм норм. :)" CreationDate="2019-06-30T10:40:19.147" UserId="8" />
  <row Id="8956" PostId="5762" Score="1" Text="@bytebuster, в українській мові використання слова «язик» у значенні «мова» вважається застарілим. Я б змінив «у московському язику» на «у московській мові» (в ідеалі — на «у російській мові», це найнейтральніше, але це вже не наполягаю), бо поточне формулювання (разом з не дуже обґрунтованими прямо в цій відповіді словами про бідність) здається схожим на кепкування і показує нас не дуже добре." CreationDate="2019-06-30T14:40:38.893" UserId="4" />
  <row Id="8957" PostId="5762" Score="0" Text="@Sasha, ви маєте рацію, ми маємо бути чемними. Наприклад, московити масово (0.9 млн хітів) використовують зворот [*«на мове»*](https://www.google.com/search?q=&quot;на+мове&quot;) `[nʌ mo.vʲe]`, що є транскрипцією. Якщо припустити, що подібне явище є виразом глибокої поваги до нас (а ми не маємо права вважати інакше, чи не так?), то і ми можемо (мусимо?) використовувати симетричний вираз *«на єзикє»*. Чим символізуватимемо неабияку повагу до них, і ні в якому разі не кепкування. Навпроти ж, зворот *«у російській мові»* може ображати братній народ і показуватиме нас не дуже добре." CreationDate="2019-06-30T15:17:30.543" UserId="8" />
  <row Id="8958" PostId="5762" Score="1" Text="@bytebuster, «московити масово (0.9 млн хітів) використовують зворот „на мове“ [nʌ mo.vʲe]» — саме так, і я не хочу їм (точніше, найгіршим із них) у цьому вподібнюватися. («Поваги… неабияку повагу» — можливо, я неправильно це інтерпретую, але, по-моєму, це більше схоже на взаємне кепкування, якому в серйозних осередках не місце. Та навіть на https://rus.stackexchange.com і https://russian.stackexchange.com Ви такого не побачите.)" CreationDate="2019-06-30T18:49:00.837" UserId="4" />
  <row Id="8963" PostId="5762" Score="0" Text="@bytebuster Не заперечую, же Московська має проблеми з ростками, особисто про цӧго наголошував в нашіј мові, коли же вони занесли шчось такого до нас. Але я мовив саме про цӧго випадку, де всє відносно гаразд, навіть _здание_ тут не виняток, котре від старого _здать_ (_со-здать_), словопоходом від _зьдъ_ «стїна» (котрого втратили, ось тут вже нелоґика), відки також наприклад _со-зидать_ і _зодчий_, А _воз-двигать_ иншого корня, приростка _воз-_ (_воз-зієднати_) теж маємo, але не про цӧго тут мова." CreationDate="2019-06-30T20:38:58.917" UserId="585" />
  <row Id="8959" PostId="5764" Score="4" Text="Мені також дивно бачити форму кличного відмінку *«Олегу»*. Є щонайменше два подібні іменники, що закінчуються на `-г`, і кличний відмінок яких не викликає неоднозначностей: *бог* і *друг*." CreationDate="2019-06-30T19:00:59.620" UserId="8" />
  <row Id="8969" PostId="5767" Score="2" Text="Поки спадає на думку лише _[халтура](http://sum.in.ua/s/khaltura)_." CreationDate="2019-07-01T10:37:31.867" UserId="4" />
  <row Id="8972" PostId="5767" Score="0" Text="@Sasha, ми не заохочуємо (напів-)відповіді у коментарях. Якщо запитання є повним і зрозумілим, варто написати повноцінну відповідь. Якщо ж, на вашу думку, запитання є half-baked, йому бракує продемонстрованої спроби автора самостійно знайти відповідь на запитання, та/або ви не упевнені у тому, що ваш запропонований варіант відповідає авторському перекладові іноземного слова власними словами, то про це треба написати авторові і проголосувати за закриття запитання." CreationDate="2019-07-01T13:34:30.893" UserId="8" />
  <row Id="8977" PostId="5767" Score="0" Text="якщо &quot;саморобка&quot; не містить неґативного забарвлення, то й &quot;поделка&quot; також його не містить, бо у реченні саме на цьому й акцентується, що щось саморобне, а не професійно зроблене." CreationDate="2019-07-02T08:47:29.583" UserId="240" />
  <row Id="8978" PostId="5767" Score="2" Text="@P.Vowk, я б не був таким упевненим. Цілком може бути, що слова в різних мовах, у яких однакове основне значення, мають різні конотації. Так й навіть якщо автор неправий у цьому (припустімо, він переоцінює ступінь негативності слова _поделка_ й недооцінює можливості вжитку слова _саморобка_), питання все одно лишається актуальним: що вжити замість _саморобка_, щоб посилити негативні конотації?" CreationDate="2019-07-02T09:06:04.830" UserId="4" />
  <row Id="8979" PostId="5767" Score="3" Text="@P.Vowk *самоделка* і *поделка* можуть мати різні значення. Про негативний контекст *поделки* свідчать російські словники." CreationDate="2019-07-02T09:18:35.700" UserId="9" />
  <row Id="11185" PostId="5767" Score="0" Text="Не скажу, що у мене прямо глибоке відчуття російської (все ж таки не зовсім рідна), але у приведеному вами прикладі слово &quot;поделка&quot; виглядає як не зовсім на своєму місці. А намагатися дати влучний переклад кострубатому оригіналу — завдання, м'яко кажучи, невдячне." CreationDate="2021-02-16T13:27:48.173" UserId="2994" />
  <row Id="8974" PostId="5769" Score="1" Text="Hello bytebuster. Wau. Thank you very much for your comment and the interpretation of the word in the context of the situation. I could put in a longer fragment of the book&quot;Дівчата зривають коси&quot;, but I thought it was enough. In this context, the question arises. To what extent is the term used in common language and how much is the creation of  speaker,  that wants to reflect on the gravity of the situation." CreationDate="2019-07-02T03:34:27.643" UserId="2111" />
  <row Id="8975" PostId="5769" Score="3" Text="You're welcome. Frankly speaking, I have never heard this term *as a bare adjective*. I'm aware about the use of adjective+noun pairs, mentioned in the last section of my answer. It could be a localized term as well." CreationDate="2019-07-02T07:13:42.787" UserId="8" />
  <row Id="8976" PostId="5769" Score="1" Text="Hello bytebuster. Thank you very much for your reply. With best regards Jakuro" CreationDate="2019-07-02T08:23:26.213" UserId="2111" />
  <row Id="8982" PostId="5771" Score="2" Text="думаю, що це недопрацювання словника, але хай краще хтось з філологів скаже" CreationDate="2019-07-02T13:03:49.010" UserId="344" />
  <row Id="8981" PostId="5772" Score="2" Text="@Yola, чисто суб'єктивно _саме_ мені подобається більше. І такого словосполучення (і навіть окремого слова) нема в російській, отже є ризик, що про нього частіше забуватимуть. І в переліку значень там майже кожне підходить (а для _просто/прямо_ — лише 1-2 з багатьох, причому доволі специфічні; створюється враження, що для _саме_ це основне значення, а для _просто/прямо_ — неосновне, майже переносне)." CreationDate="2019-07-02T10:59:18.613" UserId="4" />
  <row Id="8993" PostId="5776" Score="0" Text="Тобто на думку OnlineCorrector слово _лаштувати_ (_налаштовувати_) варто використовувати лише у випадках, коли дія одноразова? (Чи я неправильно зрозумів?) Можливо, але щось я сумніваюся. А хтось окрім OnlineCorrector цю думку поділяє? (P.S.: дякую за виправлення:).)" CreationDate="2019-07-07T10:20:58.977" UserId="4" />
  <row Id="8994" PostId="5776" Score="0" Text="Наскільки я знаю, люди в онлайнкоректорі верифікують інформацію перед тим, як розміщувати її. Аналогів онлайнкоректора я  не знаю, де б пояснювалися відмінності у вживанні слів і т.д., проте в мене є СУМ-20 визначення - http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=55245&amp;page=1759&#xA;Як бачите воно означає те, саме, що стверджує онлайнкоректор." CreationDate="2019-07-07T15:00:18.313" UserId="2097" />
  <row Id="8995" PostId="5776" Score="0" Text="Тобто мається на увазі на configure в значенні первинної підготовки чогось, зазвичай, якогось пристрою до _першого_ використання. Чи це одноразова дія? Навряд. Чи це дія, котра повинна проводитися рідко(надзвичайно рідко)? Безсумнівно.&#xA;Я, зазвичай, перекладаю `configure something` як `змінювати параметри чогось`. Параметри можна змінювати скільки завгодно разів.&#xA;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%82%D1%80-%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%84%D1%96%D0%B3%D1%83%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F/" CreationDate="2019-07-07T15:00:21.763" UserId="2097" />
  <row Id="8996" PostId="5776" Score="1" Text="@Sasha Я відредагував відповідь, зараз вона має бути кращою." CreationDate="2019-07-07T15:13:56.683" UserId="2097" />
  <row Id="8997" PostId="5776" Score="0" Text="Можливо, Ви маєте рацію, але я, якщо чесно, не бачу як із тлумачень СУМ-20 випливає, що це _первинна_ відготовка до _першого_ використання. («1. Готувати що-небудь або приводити до стану готовності».) Щодо OnlineCorrector, те саме — я не кажу, що вони неправі, можливо, вони навіть на 100% праві, але чим вони керуються, висуваючи такі твердження, мені поки не зрозуміло. (Але в будь-якому випадку дякую за відповідь. Навіть якщо висвітлений погляд, припустімо, неправильний — але такий погляд існує, і Ви навели джерело, тож…)" CreationDate="2019-07-07T15:15:09.300" UserId="4" />
  <row Id="8999" PostId="5776" Score="0" Text="@Sasha Так, там цього не вказано, а втім, це _підготовка до використання_.&#xA;А `configure` - це, зазвичай, НЕ підготовка до використання(хоча іноді це так), а дія, пов'язана зі зміною якихось параметрів в чомусь(в приладі, грі і т/д)." CreationDate="2019-07-08T07:26:53.473" UserId="2097" />
  <row Id="9627" PostId="5778" Score="0" Text="Раджу замінити на відповідне слово українською мовою згідно змісту. Наприклад, підвищення, покращення, підняття. Наведіть текст, будь ласка, де використовується це слово." CreationDate="2019-11-20T12:47:48.183" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9000" PostId="5779" Score="1" Text="Згадана вами Свобода послуговує ся скипниківкою, не дивно, же там __ля__." CreationDate="2019-07-08T17:51:55.893" UserId="585" />
  <row Id="9626" PostId="5779" Score="0" Text="Погоджуюся з тим, що це слово не потрібне. Можна легко замінити на звичніший відповідник в українській мові згідно змісту. Перекладачі лише спрощують собі життя та не витрачають зайвий час на те, щоб підібрати правильне слово." CreationDate="2019-11-20T12:44:42.673" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9629" PostId="5779" Score="0" Text="Якщо ви вважаєте це слово непотрібним, то підкажіть, будь ласка, його коректний переклад, бо я його використовую чи не щодня у сфері управління проектами (Project Management). І не у значенні підійматися на ескалаторі, а в значенні &quot;to escalate an issue&quot; https://mlpconsultants.com/escalations-are-an-essential-part-of-project-management/" CreationDate="2019-11-20T14:16:25.853" UserId="1922" />
  <row Id="9106" PostId="5780" Score="2" Text="*відновити початкові параметри/конфігурацію* (restore), *стерти користувацькі налаштування* (erase), *повернути початкові/попередні значення* (reset в значенні to cause a device to return to a former condition)" CreationDate="2019-08-04T10:17:40.830" UserId="1444" />
  <row Id="9114" PostId="5780" Score="1" Text="@AndrewTobilko Будь ласка, якщо ви можете це обгрунтувати - розмістіть це як відповідь(бажано з посиланнями на якісь джерела)." CreationDate="2019-08-05T07:36:13.910" UserId="2097" />
  <row Id="10099" PostId="5780" Score="0" Text="Хто встановлює канонічність в перекладах тих чи інших слів?" CreationDate="2020-02-03T10:18:13.713" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10100" PostId="5780" Score="0" Text="https://english.meta.stackexchange.com/questions/7115/what-is-a-canonical-answer" CreationDate="2020-02-03T10:35:02.877" UserId="2097" />
  <row Id="10101" PostId="5780" Score="1" Text="Про мене, відповідь має бути прекрасно обгрунтована на основі якихось авторитетних джерел, аби сформувати стандарт для перекладу усіх пов'язаних словосполучень та єдину відповідь для всіх пов'язаних дублікатів(зараз вже є 1, в майбутньому може бути більше)." CreationDate="2020-02-03T10:41:24.203" UserId="2097" />
  <row Id="10970" PostId="5780" Score="0" Text="Думаю, що слово народилось від &quot;re-set&quot; - **пере-встановити**" CreationDate="2020-12-22T21:08:19.310" UserId="2086" />
  <row Id="10971" PostId="5780" Score="0" Text="@wowkin2 Питання не про походження слова." CreationDate="2020-12-22T21:58:47.810" UserId="2097" />
  <row Id="10972" PostId="5780" Score="0" Text="@improbable я до того, що воно мало б найкраще передавати сенс." CreationDate="2020-12-22T22:01:14.133" UserId="2086" />
  <row Id="10973" PostId="5780" Score="0" Text="@wowkin2 це суб'єктивізм у чистому вигляді, а на сайтах SE він взагалі заборонений та і нікому не потрібний." CreationDate="2020-12-22T22:05:45.323" UserId="2097" />
  <row Id="11894" PostId="5780" Score="0" Text="Чому зникають відповіді?" CreationDate="2021-11-10T09:02:34.983" UserId="2864" />
  <row Id="9031" PostId="5781" Score="2" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/96091/discussion-on-question-by-improbable-------)." CreationDate="2019-07-12T12:46:02.263" UserId="240" />
  <row Id="9147" PostId="5783" Score="0" Text="Не моряк, і впевнено не скажу, але можливо букву а добавили для милозвучності.... для уникнення нагромадження приголосних." CreationDate="2019-08-11T13:22:03.543" UserId="1024" />
  <row Id="9283" PostId="5783" Score="0" Text="@Юрій Гладьо також так думав, але &quot;щ&quot; - це також два звуки, чому тоді не &quot;фока-щогла&quot;?" CreationDate="2019-08-29T10:42:50.020" UserId="240" />
  <row Id="9033" PostId="5784" Score="3" Text="Please clarify your specific problem or add additional details to highlight exactly what you need. As it's currently written, it’s hard to tell exactly what you're asking. The existing answer confirms that there may be confusion between plural for ***будь*** (addressing to **multiple persons**) versus plural for ***ласка*** (referring to **multiple favors**). Personally, I read your question as you need the plural for ***будь***. Please [edit] the question to let us know what specifically you mean." CreationDate="2019-07-16T11:48:17.627" UserId="8" />
  <row Id="9035" PostId="5784" Score="0" Text="I agree with bytebuster. You need to clarify the question." CreationDate="2019-07-16T14:25:59.780" UserId="240" />
  <row Id="9071" PostId="5784" Score="0" Text="I just did not get if there is any plural form for please, the point of this question if there is any plural form for _please_." CreationDate="2019-07-23T08:05:57.550" UserId="2113" />
  <row Id="9034" PostId="5785" Score="1" Text="See my comment under the question. Chances are, this answer is totally off the way the OP was asking about." CreationDate="2019-07-16T11:50:20.580" UserId="8" />
  <row Id="9041" PostId="5787" Score="1" Text="What I like in these variants &quot;будь твоя ласка&quot;/&quot;будь ваша ласка&quot; is that, despite they're rarely used, they reveal origin of &quot;будь ласка&quot; and help to understand that singular form of _будь_ doesn't really relate to the number of addressees." CreationDate="2019-07-16T15:01:56.193" UserId="4" />
  <row Id="9043" PostId="5790" Score="1" Text="Мені на думку спадає хіба що «подарунки» («подаруночки») і «даром» — але це, мабуть, зовсім не найкращі ідеї." CreationDate="2019-07-18T05:46:42.540" UserId="4" />
  <row Id="9044" PostId="5790" Score="0" Text="Може щось з цих [синонімів](https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B4%D0%B0%D1%80%D1%83%D0%BD%D0%BE%D0%BA)" CreationDate="2019-07-18T07:28:04.957" UserId="9" />
  <row Id="9045" PostId="5790" Score="1" Text="goodies на Dictionary.com пояснюється як будь-що приємне, як синонім подається tidbits - щось невеличке та приємне. І те і інше можна перекласти як &quot;фішки&quot; у розмовному значенні. Не знаю чи можна розділ безкоштовного завантаження так назвати, бо &quot;фішкою&quot; сайт може бути будь-що." CreationDate="2019-07-18T09:24:31.223" UserId="69" />
  <row Id="9065" PostId="5790" Score="2" Text="Мені з ходу придумалося &quot;безкоштовинки&quot;. Для freebies точно підійде." CreationDate="2019-07-22T12:19:46.920" UserId="767" />
  <row Id="9066" PostId="5790" Score="1" Text="@Kreiri &quot;безкоштовинки&quot; - це варіант! Також на &quot;словотворі&quot; запропонували &quot;безоплатки&quot;, але Ваш варіант, як на мене милозвучніше. Ви не проти додати ваш варіант на &quot;Словотвір?&quot; (https://slovotvir.org.ua/words/fribiz) - радо за нього голосуватиму!" CreationDate="2019-07-22T12:59:45.743" UserId="1755" />
  <row Id="9067" PostId="5790" Score="0" Text="@KiraMakogon у мене нема там акаунта, вибачте" CreationDate="2019-07-22T13:38:51.407" UserId="767" />
  <row Id="9068" PostId="5790" Score="0" Text="@Kreiri я можу додати, згадавши Вас, як автора у коментарях" CreationDate="2019-07-22T13:39:54.790" UserId="1755" />
  <row Id="9069" PostId="5790" Score="0" Text="@KiraMakogon можете додати, якщо хочете" CreationDate="2019-07-22T13:45:14.837" UserId="767" />
  <row Id="9047" PostId="5791" Score="3" Text="та ж сама проблема, що й з халявою — негативне забарвлення... причому я віддаю результати своєї роботи для загального користування на некомерційному сайті, звісно, це робиться для привертання уваги до проєкту, над яким працюю, але в такому випадку це називається не &quot;підкуп&quot;, а &quot;представницькі витрати&quot; :)" CreationDate="2019-07-18T14:53:55.220" UserId="1755" />
  <row Id="9046" PostId="5792" Score="0" Text="Добрий день. Дякую за питання. У наших правилах щодо того, [як мають виглядати хороші питання](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/5/240), є один пункт, на який хочу звернути вашу увагу: &quot;В цілому, вітаються питання зі «спробою дослідження». Ваше запитання не зобов'язане бути складним, у нас має бути комфортно як новачкам, так і тим, хто глибоко вивчає мову — але, у будь-якому випадку, поясніть, з якими саме проблемами ви стикнулись при спробі вирішити питання самотужки.&quot; Ще раз дякую і сподіваюсь на подальшу співпрацю." CreationDate="2019-07-18T13:06:47.440" UserId="240" />
  <row Id="9048" PostId="5792" Score="6" Text="інший варіант неолоґізму: &quot;безспадченко&quot;" CreationDate="2019-07-18T15:02:25.810" UserId="240" />
  <row Id="9049" PostId="5792" Score="3" Text="&quot;Скільки можна було судити про людину, заковану у бойові обладунки, новий боєць був трохи вищий середнього зросту й здавався швидше тендітним, ніж кремезним. На ньому був сталевий панцир із багатою золотою насічкою; герб на його щиті зображував молодий дуб, вирваний із коренем; під ним був напис іспанською мовою: &quot;Desdichado&quot;, що означає &quot;Позбавлений спадщини&quot;. - Переклад &quot;Айвенго&quot; Вальтера Скотта українською https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=591&amp;page=15." CreationDate="2019-07-18T17:09:45.643" UserId="69" />
  <row Id="9050" PostId="5792" Score="2" Text="Правда portionless та desinherited (у разі Айвенго) це різне - приклад з https://www.yourdictionary.com/portionless: &quot;Returning home, he was disinherited by his father's will, for his marriage with Cornelia (Neeltje) Simons, a portionless gentlewoman&quot;." CreationDate="2019-07-18T17:14:48.187" UserId="69" />
  <row Id="9051" PostId="5792" Score="0" Text="Було б добре додати речення чи два контексту. Тоді можна було б точніше відповісти. Бо вже майже назбиралося інформації на відповідь." CreationDate="2019-07-18T17:24:47.587" UserId="240" />
  <row Id="9052" PostId="5792" Score="2" Text="А для чого використовувати одне слово замість двох? По своїй суті спадкоємець - теж два слова: спадок ємець. ймити спадок. Як не крутіть. а не вийде використати одне слово для дії і об'єкту дії. Потрібно просто підібрати правильно назву дії для нового випадку. Якщо відповісти на запитання &quot;чому особа не має спадку?&quot;, то можливо можна підібрати назву дії для правильно слова. Тобто потрібно розкрити тему людини без спадку та причини відсутності спадку." CreationDate="2019-07-18T18:21:41.253" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9053" PostId="5792" Score="2" Text="@P.Vowk, _безспадько_ :)." CreationDate="2019-07-19T07:32:50.980" UserId="4" />
  <row Id="9056" PostId="5793" Score="0" Text="так, Ви маєте рацію... шпалери для робочого столу в &quot;цікавинках&quot; мало хто шукатиме :(" CreationDate="2019-07-20T21:37:52.967" UserId="1755" />
  <row Id="9079" PostId="5793" Score="0" Text="Дійсно &quot;безкоштовинки&quot; - чудовий варіант, і вартий окремої відповіді! До речі на момент написання коментаря він має більше вподобань на &quot;словотворі&quot; (зі згоди @kreiri я додала цей варіант до обговорення)." CreationDate="2019-07-24T12:58:12.537" UserId="1755" />
  <row Id="9070" PostId="5796" Score="2" Text="Із _[халявою](http://sum.in.ua/s/khaljava)_ в мене ще асоціюється _[лафа](http://services.ulif.org.ua/expl/?page=1482&amp;wordid=46931)_ (_[лахва](http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/25919-lakhva.html#show_point)_) — теж фамільярне слово, і значення схоже." CreationDate="2019-07-23T06:13:52.657" UserId="4" />
  <row Id="9072" PostId="5797" Score="1" Text="Можете наведете підтверженє тому. же юристи вживають саме держава і означенє?" CreationDate="2019-07-23T10:37:21.343" UserId="585" />
  <row Id="9074" PostId="5797" Score="1" Text="&quot;Теорія держави і права&quot;?  https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F_%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B8_%D1%96_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0" CreationDate="2019-07-23T18:03:33.803" UserId="69" />
  <row Id="9075" PostId="5797" Score="0" Text="Дякуємо за виправлення/доповнення." CreationDate="2019-07-24T11:31:02.203" UserId="4" />
  <row Id="9081" PostId="5800" Score="3" Text="Добрий день. Чому ви думаєте, що це росіянізм? Є, наприклад, люди, які думають, що &quot;учбовий&quot; - це росіянізм. Але підтвердження у питанні немає. Чому має бути &quot;найвищий&quot;? За якою логікою? До речі, я вважаю, що &quot;русизм&quot; - це росіянізм, адже в українській мові немає &quot;русского язика&quot;, у нас є &quot;російська мова&quot; або &quot;Росія&quot;." CreationDate="2019-07-26T14:24:36.377" UserId="240" />
  <row Id="9082" PostId="5800" Score="1" Text="З одного боку, такі речі (_блаженніший_, _вищий_, _святіший_ тощо) цілком могли виникнути під впливом російської мови (де _блаженнейший_, _высший_, _святейший_ і т.ін. почали з часом означати найвищий (superlative) ступінь замість вищого (comparative)). Тобто інтуїтивно здається вірогідним, що тут мається на увазі найвищий (superlative) ступінь, але застосовуються прикметники вищого (comparative) ступеня, «бо так кажуть росіяни»." CreationDate="2019-07-26T14:47:35.417" UserId="4" />
  <row Id="9083" PostId="5800" Score="3" Text="З іншого, конкретно [вища освіта](//uk.wikipedia.org/wiki/Вища_освіта), наприклад, англійською [higher education](//en.wikipedia.org/wiki/Higher_education). Можливо, первинно тут якраз мався на увазі саме вищий (comparative) ступінь. А вже сучасні люди помиляються, інтерпретуючи відповідні слова згідно з традиціями сучасної російської мови, а не часів виникнення цих термінів." CreationDate="2019-07-26T14:47:52.803" UserId="4" />
  <row Id="9089" PostId="5805" Score="1" Text="Пошуки і приклади тут Ґуґла не дуже надїјні: я не про народниј вжив, а те, же має Ґуґл проблеми з розріжнянӧм врахуваня протинки, можете власноруч прошерстити сторінки — бере шчо з протинкою, шчо без." CreationDate="2019-07-30T20:50:24.090" UserId="585" />
  <row Id="9093" PostId="5806" Score="0" Text="З одного боку, Ви **абсолютно праві** — я не помітив. З іншого, давно вже хотів сказати, що, по-моєму, варто _трішки_ по-іншому офомлювати посилання (хоча основна причина, через яку я не помітив, — не це, а просто моя неуважність, але це теж трішки сприяло) — пізніше про це напишу." CreationDate="2019-07-31T05:36:41.813" UserId="4" />
  <row Id="9091" PostId="5807" Score="0" Text="Якщо писати так, то, я думаю, писалося б «команднорядкова» (без «-»)." CreationDate="2019-07-31T04:28:46.770" UserId="4" />
  <row Id="9092" PostId="5807" Score="0" Text="Хоча чомусь мені здається, що на практиці це частіше буде «командного рядка» (але поки не шукав приклади)." CreationDate="2019-07-31T04:31:14.187" UserId="4" />
  <row Id="9097" PostId="5807" Score="0" Text="Дослівно так: &quot;Оболонка командного рядка&quot;. Слово shell потрібно ставити на початку для перекладу. Не знаходжу підтвердження моїм словам." CreationDate="2019-07-31T15:03:08.493" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9098" PostId="5807" Score="1" Text="Враховуючи вточнене запитання: ну тоді, мабуть, «оболонка з інтерфейсом командного рядка». Так, довга фраза. Але часто її використовувати, мабуть, не доведеться — просто «оболонка» (у кожній ОС зрозуміло, яка найуживаніша оболонка, непотрібно кожного разу вточнювати «з інтерфейсом командного рядка» чи «з графічним інтерфесом»; і англійською я теж «command-line shell» не часто бачу, частіше просто «shell»)." CreationDate="2019-07-31T16:54:08.143" UserId="4" />
  <row Id="9101" PostId="5807" Score="0" Text="@Sasha якщо ви напишите обґрунтування своєму твердженню про без дефіса як відповідь, то я її прийму. Ваш варіант теж туди можна додати." CreationDate="2019-08-02T13:33:15.223" UserId="9" />
  <row Id="9102" PostId="5807" Score="3" Text="Зустрічав тільки варіант &quot;оболонка командного рядка&quot;, але варіант команднорядкова по-моєму правильніше." CreationDate="2019-08-02T13:38:31.263" UserId="902" />
  <row Id="9110" PostId="5809" Score="5" Text="Вітаємо на сайті Ukrainian Language.SE! Будь ласка, почитайте про [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/), за якими ми оцінюємо хороші питання. Зверніть увагу на пункт 4: на нашому сайті заохочується спроба самостійного дослідження, було б добре, якби ви у наступних питаннях писали трішки про те, що саме ви знайшли самостійно, і чому ви досі вагаєтесь. Ви завжди можете виправити свій допис за допомогою посилання [edit]. Поки що саме нехтування самостійним дослідженням заважає мені підтримувати ваші питання стрілочкою вгору." CreationDate="2019-08-04T14:44:54.367" UserId="240" />
  <row Id="9146" PostId="5809" Score="2" Text="В українській мові дієслова в неозначеній формі самостійно, зазвичай, не вживаються, тільки поряд із іншим дієсловом. Тож форма &quot;Мене звати&quot; мала б бути неправильною. В ній є упущене дієслово &quot;Є&quot;. Мене Є звати... Але &quot;Є&quot; упускається і в інших ситуаціях. (після частки &quot;це&quot; до прикладу перше, що спадає на думку...) Тож нема біди. Упускати &quot;Є&quot; - це вже мовна традиція :)" CreationDate="2019-08-11T12:58:58.977" UserId="1024" />
  <row Id="9111" PostId="5810" Score="2" Text="@Sasha також хочу зазначити, що ГРАК-4 - це, все ж таки, загальний вжиток, тож було б добре підкріпити дані з ГРАКу чимось ще." CreationDate="2019-08-04T14:57:39.777" UserId="240" />
  <row Id="9112" PostId="5810" Score="2" Text="@P. Vowk, Sasha, Дякую за поради. На сайті я новачок, тому, на жаль, не знаю багатьох аспектів. Відповіді прийняв (відверто кажучи, навіть не знав про наявність галочки ). Радий, що є люди, готові підказати." CreationDate="2019-08-04T19:51:22.053" UserId="2012" />
  <row Id="9113" PostId="5810" Score="2" Text="@Михайло завжди раді! Наснаги вам." CreationDate="2019-08-04T20:12:41.323" UserId="240" />
  <row Id="9115" PostId="5811" Score="0" Text="Я не чув такого як *строковий метод ..* Для мене це звучить дуже не звично." CreationDate="2019-08-05T11:06:35.350" UserId="9" />
  <row Id="9116" PostId="5811" Score="0" Text="Якби мені хтось сказав *рядковий метод*, то я б, мбауть, подумав, що на увазі мається метод рядка, як-от *string.ToUpper*." CreationDate="2019-08-05T11:13:56.237" UserId="9" />
  <row Id="9117" PostId="5811" Score="0" Text="@Yola, це запозичення з російської (від *строка*). Чому ні?!. Якщо принципово, то можна використати запозичене з англійської стрінговий (від *string*). &quot;Рядковий&quot; мені дуже вухо ріже." CreationDate="2019-08-05T12:48:18.197" UserId="1188" />
  <row Id="9118" PostId="5811" Score="0" Text="суть не в тому *рядок* чи *строка*, я писав про інше" CreationDate="2019-08-05T12:52:28.803" UserId="9" />
  <row Id="9119" PostId="5811" Score="0" Text="А, у вас концептуальне заперечення. &#xA;&quot;В більшості мов програмування високого рівня, підпрограми називаються процедурами та функціями. В залежності від мови програмування, терміни «процедура» та «функція» можуть розрізнятися (як правило, процедурою називають підпрограму, що не повертає результату, тоді як функція має результат і може використовуватись як частина виразу) чи розглядатись як синоніми (зокрема, в мові C, де в початковому варіанті всі підпрограми могли повертати результат, їх здебільшого називають функціями).&quot; (с)wiki&#xA;В побуті, їх частенько використовують як синоніми." CreationDate="2019-08-05T13:06:29.377" UserId="1188" />
  <row Id="9120" PostId="5811" Score="0" Text="і не про це. я казав про форму. *строковий метод* найбільше асоціюється з методом *строки*. Уривок з вікі у відповіді не підходить до вашого варіанту, тому, що тип функції також включає типи параметрів і модифікатори." CreationDate="2019-08-05T13:14:25.567" UserId="9" />
  <row Id="9121" PostId="5811" Score="1" Text="Так, у терміну *строковий метод* є і ваше побічне значення. Але його дуже рідко вживають у цьому контексті. Щоб уникнути плутанини, якщо потрібен метод об'єкту, то кажуть &quot;метод &lt;ім'я класу&gt;&quot; (метод стрінга) чи &quot;метод класу &lt;ім'я класу&gt;&quot;(метод класу стрінг).&#xA;Є ще нефахова, споживацька термінологія. У них усе заплутано. Там прикметник може означати з чим працює метод, тобто  які дані він приймає *ЧИ* повертає.  Ось, для прикладу, з керівництва користувача Excel: &quot;Логічні функції&quot;, &quot;Функції дати й часу&quot; і т.і.." CreationDate="2019-08-05T13:37:12.157" UserId="1188" />
  <row Id="9122" PostId="5811" Score="1" Text="Ви своїми прикладами самі собі заперечили. Функції дати і часу працюють з датою і часом і не обов'язково повертають дату і час. А логічні функції - це функції, які виконують логічні операції. Також слово логічні і булеві - це не синоніми." CreationDate="2019-08-05T14:28:29.850" UserId="9" />
  <row Id="9123" PostId="5811" Score="1" Text="«Його майже завжди скорочують до function/method type» — може, десь і скорочують, але я вважаю, що це категорично неправильно. Якщо функція (процедура) оголошена як «func f(a: int, b: string): bool» (або в стилі Сі — «bool f(int a, string b)»), то її типом буде «func(a: int, b: string): bool» (або в стилі Сі — «bool(int, string)»). Тип функції і тип її результату (тип, що вона повертає) — це зовсім різні речі. Але проти фраз «рядкова/цілочисельна/булева функція» нічого не маю (так склалося ще в математиці; хоча в новачків це викликає нерозуміння, мовляв, «це про аргументи чи результат?»)." CreationDate="2019-08-05T17:40:03.367" UserId="4" />
  <row Id="9124" PostId="5811" Score="0" Text="Yola, не зовсім. Ви мали помітити, що то речення починалося з  &quot;Є ще нефахова, споживацька термінологія. У них усе заплутано.&quot; Sasha, ви про сувору типізацію типу функції/процедури яку вимагає компілятор для декларації користувацьких подій, делегатів і такого іншого. Тут йдеться про розмовні скорочення. Переважна більшість сприймає прикметник як тип результату, бо параметрів методу зазвичай багато і кількість їх з часом росте, а результат один. І навіть якщо немає результату, хитрі програмісти придумали фіктивний тип результату void, який і означає, що жодного результату не повертається." CreationDate="2019-08-05T19:21:33.483" UserId="1188" />
  <row Id="9125" PostId="5811" Score="0" Text="Я довго вагався, але все ж мінусанув через *тип фукнції*." CreationDate="2019-08-06T06:58:39.700" UserId="9" />
  <row Id="9126" PostId="5811" Score="0" Text="Гарно у Вас тут. Я витратив годину свого часу, а мені за це ще й мінус. Ну, норм :)" CreationDate="2019-08-06T08:30:29.567" UserId="1188" />
  <row Id="9127" PostId="5811" Score="0" Text="Ні, вас мінус не за це. І я його поставив для того, щоб наступні читачі обережніше ставились до вашого допису. Зауважте, що Sasha теж вважає варіант *тип функції* - неприпустимим." CreationDate="2019-08-06T15:11:12.107" UserId="9" />
  <row Id="9130" PostId="5811" Score="0" Text="-1 через тип функції. Якщо мова має строгу типізацію (наприклад, С ++), то там тип функції це не тільки значення, яке повертається, а й сигнатура." CreationDate="2019-08-07T13:47:32.363" UserId="902" />
  <row Id="9144" PostId="5811" Score="0" Text="Я проти «типу функції», але не певен, що відповідь заслуговує на мінус. (На мій погляд, вона могла б стати хорошою, якби прибрати про «тип функції» і залишити про прикметники («булева», «цілочисельна» тощо). Такі прикметники справді використовують, і найчастіше маючи на увазі саме результат функції. А не аргумент чи зовнішній клас (як пропонує Yola; от з зовнішнім класом у мене, наприклад, _рядкова функція_ чомусь зовсім не асоціюється). Але, звісно, такі зміни можуть вноситися лише на розсуд/за згодою автора.)" CreationDate="2019-08-10T15:51:57.700" UserId="4" />
  <row Id="9128" PostId="5812" Score="1" Text="Коли шчо, _достопримечательность_ то _достнойно примечательности_." CreationDate="2019-08-07T09:13:09.687" UserId="585" />
  <row Id="9129" PostId="5812" Score="3" Text="На «сучасній мові» це, мабуть, буде: _цікавинка_. Типу: _«які у вашому місті є цікавинки?»_ Але, звісно, це не високий стиль, а розмовний." CreationDate="2019-08-07T10:23:59.730" UserId="4" />
  <row Id="9131" PostId="5812" Score="3" Text="Sasha, a чому б не існувати слову &quot;цікавина&quot; у цьому значенні? &quot;Цікавинка&quot; - це якось по-дитячому. Як &quot;новина&quot; походить від &quot;новий&quot;, так і &quot;цікавина&quot; може походити від &quot;цікавий&quot;?" CreationDate="2019-08-07T19:20:08.620" UserId="1876" />
  <row Id="9132" PostId="5812" Score="4" Text="Цим і гарна українська, що до одного убогого російського слова є 20 синонімів словосполучень. У вашого питання немає відповіді, однозначного перекладу немає. Це все `визначна річ, визначна пам'ятка, визначна місцевість и т. п., варта уваги річ, варта уваги пам'ятка, варта уваги місцевість, славна річ, славна пам'ятка, славна місцевість` підходить плюс ще неназвані варіанти." CreationDate="2019-08-08T09:44:17.013" UserId="2097" />
  <row Id="9133" PostId="5812" Score="2" Text="@improbable не треба применувати багатство російської мови. Гадаю, що там теж можна знайти багато синонімів словосполучень. Мову треба плекати незалежно від того розвинена вона чи ні." CreationDate="2019-08-08T11:30:48.707" UserId="9" />
  <row Id="13068" PostId="5812" Score="0" Text="Є подібне запитання: [«Як перекласти українською мовою tourist landmark/site/attraction?»](/q/7431)." CreationDate="2024-02-11T07:18:05.910" UserId="4" />
  <row Id="12960" PostId="5813" Score="0" Text="Буль ласка, наведіть декілька прикладів або побудуйте декілька речень англійською мовою з використанням showplace на позначення пам'ятки." CreationDate="2023-10-10T19:49:23.537" UserId="2207" />
  <row Id="12961" PostId="5813" Score="0" Text="@RomanMikhol Я не думаю, що це широковживане значення для цього слова. Я думаю, що наподібок з нього зазвичай можна використати як переклад для російського слова з питання." CreationDate="2023-10-10T22:32:27.930" UserId="9" />
  <row Id="9136" PostId="5814" Score="0" Text="Вам би додати якесь підтвердження своїм словам. Може [тут](http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=2299) можна щось надибати." CreationDate="2019-08-09T08:13:55.010" UserId="9" />
  <row Id="9137" PostId="5814" Score="2" Text="Ласкаво просимо на сайт Ukrainian Language.SE! Будь ласка, почитайте про [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/), за якими ми оцінюємо хороші відповіді. Цей допис не відповідає таким критеріям: 3. Якщо маєте посилання на джерела чи на додаткові подробиці — наведіть їх. Ви завжди можете виправити відповідь, надавши більш аргументовану відповідь. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2019-08-09T11:30:22.903" UserId="240" />
  <row Id="9138" PostId="5814" Score="1" Text="До того ж, на нашому сайті неприпустимі образливі вислови щодо дописів інших користувачів - лише обґрунтована нейтральна критика. Отже якщо у відповіді лишатимуться &quot;пуста балаканина&quot;, &quot;дуже шаблонно&quot; й &quot;тулити&quot;, а також не додасться жодне джерело до вашого пояснення - мені доведеться видалити відповідь." CreationDate="2019-08-09T13:00:58.143" UserId="240" />
  <row Id="9153" PostId="5818" Score="1" Text="`backward incompatible changes` і `breaking changes` - це трохи різні терміни, і це не синоніми ні в якому разі. &#xA;`breaking changes` - це зміни, які &quot;кладуть&quot; якийсь компонент в системі, програмі або всю систему повністю. `breaking changes` &quot;ламають&quot; щось, змушуючи програму або її компоненти працювати неправильно або не працювати взагалі. Після цього зазвичай випускають хотфікси або екстренні патчі, бо важливі компоненти програми не працюють або не працюють так як треба." CreationDate="2019-08-12T08:03:18.053" UserId="2097" />
  <row Id="9154" PostId="5818" Score="1" Text="`backward incompatible changes` - це зміни в новій версії(версіях) програмі(якщо ми говоримо про програмування), які унеможливлюють використання цих нових версій наприклад на старому &quot;залізі&quot;/ програмному середовищі(ОС), прошивці(телефони), пристроях і тд. Наприклад, якщо програму переводять на нову версію мови програмування, розробники вже не можуть забезпечити сумісність з телефонами версії версії x.x, хоча до цього така сумісність була. Це і є `backward incompatible changes`." CreationDate="2019-08-12T08:04:30.843" UserId="2097" />
  <row Id="9155" PostId="5818" Score="1" Text="`breaking changes` зазвичай ламають опосередковано, тобто зміна в одній частині програми  &quot;кладе&quot; іншу. У нових версіях фреймворків та third party libraries часто є список `breaking changes` аби розробники, що користуються ними, знали, інакше ті нові зміни можуть критичний розлад в програми цих розробників." CreationDate="2019-08-12T08:16:31.270" UserId="2097" />
  <row Id="9156" PostId="5818" Score="0" Text="`backward incompatible changes` також ламають опосередкновано, тобто зімни в, наприклад, бібіліотеці кладуть підпрограми, які її використовують." CreationDate="2019-08-12T08:46:24.643" UserId="9" />
  <row Id="9157" PostId="5818" Score="1" Text="@improbable, `breaking changes` (в контексті [семантичного версіонування](https://semver.org/)) - це те саме, що `changes that are not backwards compatible`. Ці зміни самі по собі не &quot;ламають&quot; систему, система ламається, тому, що змінена API є несумісною з попередньою версією." CreationDate="2019-08-12T08:47:23.833" UserId="2200" />
  <row Id="9159" PostId="5818" Score="1" Text="@improbable, чи правильно я Вас розумію: різниця між _backward incompatible_ і _breaking_ полягає в намірах розробника: якщо він навмисне прибирає частину можливих кейсів використання (бо, не зламавши старе, іноді важко побудувати нове), то це _backward incompatible_, а якщо це виходить в результаті помилки (а він цього не збирався робити), то це _breaking_ — так?" CreationDate="2019-08-12T09:35:42.993" UserId="4" />
  <row Id="9161" PostId="5818" Score="1" Text="@Sasha Так, зазвичай це так." CreationDate="2019-08-12T09:48:40.230" UserId="2097" />
  <row Id="9166" PostId="5818" Score="0" Text="@improbable виходить, що ні. Щойно прочитав у вельми шановній книзі по C#, що виправлення багу в C# з 4 на 5 версію була breaking change. Це було усвідомлене виправлення багу при захоплені змінної цикло в *foreach*. Так цю зміну назвали автори книги *C# 7.0 in a Nutshell* на 157 сторінці." CreationDate="2019-08-12T15:45:26.683" UserId="9" />
  <row Id="9167" PostId="5818" Score="0" Text="_Technically, this is a breaking change because recompiling a&#xA;C# 4.0 program in C# 5.0 could create a different result. In&#xA;general, the C# team tries to avoid breaking changes; however&#xA;in this case, a “break” would almost certainly indicate an&#xA;undetected bug in the C# 4.0 program rather than intentional&#xA;reliance on the old behavior._" CreationDate="2019-08-12T15:48:32.687" UserId="9" />
  <row Id="9168" PostId="5818" Score="0" Text="@Yola, мені теж здається, що суто технічно різниці немає. Але, можливо, improbable правий, що є різниця в акцентах. _Breaking_ — це таке більш загальнолюдське, тоді як _backward incompatible_ дехто може сприймати лише в контексті взаємодії з ін. автоматичними системами, а не з людьми (наче це лише про API/ABI, але не про UI). Наприклад, коли встановили нові автоматичні вимикачі світла з датчиком руху й при цьому прибрали можливість вмикати/вимикати світло вручну (а в частині кейсів це зручніше), я для себе називаю це якраз _зворотньо несумісною_ зміною — але скільки % людей так це називають?" CreationDate="2019-08-12T16:11:49.220" UserId="4" />
  <row Id="9170" PostId="5818" Score="0" Text="Перефразую. Це не ЗАВЖДИ одне і те саме, хоча в вищеназваних випадках це синоніми, погоджуюся." CreationDate="2019-08-13T07:43:34.797" UserId="2097" />
  <row Id="9171" PostId="5818" Score="0" Text="@improbable, по-моєму, це якраз завжди те саме, але з різними акцентами (як-от _мавпа_ й _примат_) — але не буду сперечатися, можливо, я помиляюся." CreationDate="2019-08-13T07:51:22.957" UserId="4" />
  <row Id="9149" PostId="5819" Score="0" Text="Мені здається, що коли ми кажемо *зламна зміна*, то дія спрямована на зміну, а не на код, тоді як ламається код." CreationDate="2019-08-12T06:55:42.740" UserId="9" />
  <row Id="9151" PostId="5819" Score="0" Text="Є різниця між &quot;зламана зміна&quot; і &quot;зламна зміна&quot;. Зверніть увагу. Зміна яка? - зламна. Та, що щось зламала. Внаслідок якої щось зламалось. Зміна яка? зламана. Та, що не змінює. Або робить це неправильно." CreationDate="2019-08-12T07:52:03.217" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9152" PostId="5819" Score="0" Text="Вода яка? - питна. Та, яку можна пити. Якщо ви хочете сказати, що зміна щось може зламати, то тоді можна спробувати *зламувальна зміна*. [Читанка на тему.](https://r2u.org.ua/node/162) Див. пункт 2." CreationDate="2019-08-12T07:58:49.047" UserId="9" />
  <row Id="9158" PostId="5819" Score="2" Text="Теж спочатку був подумав про _карколомну зміну_, але надто вже якось помпезно воно звучить." CreationDate="2019-08-12T09:30:42.430" UserId="4" />
  <row Id="9162" PostId="5819" Score="1" Text="@Sasha як щодо _кодоломних_?" CreationDate="2019-08-12T11:25:11.547" UserId="9" />
  <row Id="9163" PostId="5819" Score="0" Text="@Yola, ідея хороша, але вони радше **поведінко**ломні, ніж кодоломні." CreationDate="2019-08-12T11:26:17.707" UserId="4" />
  <row Id="9188" PostId="5819" Score="0" Text="@Sasha а чи не можна просто *ломна зміна*?" CreationDate="2019-08-15T02:34:29.857" UserId="9" />
  <row Id="9189" PostId="5819" Score="0" Text="@Yola, так, по-моєму, дуже логічна ідея. (Тим більше, що я подумав, що мій попередній коментар щодо поведінколомних не на 100% точний — ще можуть бути інтерфейсоломні й т.ін.) Хоча, наскільки воно приживеться, хтозна." CreationDate="2019-08-15T08:23:00.810" UserId="4" />
  <row Id="9169" PostId="5822" Score="1" Text="Ну, з людськими мовами не все так однозначно — насправді [правильних варіантів багато](/a/3433/4) — і той, хто каже, що можна тільки по-одному, лише збіднює нашу мову. Але «програмую Пітоном» я ніколи не чув (хоча це було б логічно; можливо, те, що назви багатьох мов невідмінювані й при спробі поставити їх в орудний відмінок буде незрозуміло, що це орудний відмінок, уплинуло на вживаність)." CreationDate="2019-08-12T20:29:17.860" UserId="4" />
  <row Id="9172" PostId="5822" Score="1" Text="Люди, зазвичай, говорять &quot;на&quot;. Можливо, це неправильно, але я не знаходив спростування." CreationDate="2019-08-13T08:04:06.020" UserId="2097" />
  <row Id="9700" PostId="5822" Score="0" Text="&quot;поставити їх в орудний відмінок буде незрозуміло, що це орудний відмінок, уплинуло на вживаність)&quot; - скоріше спаклюжило, зіпсувало, пошкодило, позбавило гнукості. Позбавило розуміння мови." CreationDate="2019-12-04T21:43:52.327" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="12282" PostId="5823" Score="0" Text="Основна мета не дати, а відчути. Хибний напрямок набирає голоси. Дивно це все." CreationDate="2022-08-05T10:16:13.790" UserId="2864" />
  <row Id="9253" PostId="5824" Score="1" Text="Tanya M., I apologize if your question was too much edited. First of all, it was not in one of the languages allowed on this site; then it was edited to take subsequent clarifications from comments into account. Never-the-less, if you feel that something is expressed wrongly/imprecisely, you can change the text any time you wish. (P.S.: As for me, [the version of Paul Gor](/a/5829) about dialectical pronunciation shift from &quot;до діда&quot; to &quot;до ґіда&quot; now looks as the most plausible version.)" CreationDate="2019-08-26T09:30:32.987" UserId="4" />
  <row Id="9256" PostId="5824" Score="0" Text="@Sasha Чому _гида → ґід_, але _із → из_?" CreationDate="2019-08-26T12:36:31.037" UserId="585" />
  <row Id="9257" PostId="5824" Score="0" Text="@stegetsj, бо я подумав, що нема певності, що там самі «із» — каже ж дехто «инший», «иноді» тощо, можливо, у деякий регіонах й «из» кажуть, хтозна. А про «ґіда» зрозуміло з доповнень. Тож, наразі думаю: хай краще все, окрім ґіда, лишається з точністю до літери як в оригіналі." CreationDate="2019-08-26T13:20:08.237" UserId="4" />
  <row Id="10569" PostId="5824" Score="0" Text="Напевно сошейку = шоссе?" CreationDate="2020-05-22T23:22:41.827" UserId="69" />
  <row Id="9176" PostId="5825" Score="2" Text="Name of the village is the most logical answer. To confirm or disprove that version I checked several war-era maps of that area and did not find any village with similar name in that area. I also checked several dictionaries of Ukrainian and Moldovan/Romanian, but none of the words with similar spelling make sense. I guess it's a word from local dialect. Thank you!" CreationDate="2019-08-14T06:49:54.737" UserId="2205" />
  <row Id="9180" PostId="5826" Score="0" Text="Будь ласка, поясніть своїми словами, що означає цей термін. Я не дивився Гаррі Поттера." CreationDate="2019-08-14T08:18:40.297" UserId="8" />
  <row Id="9184" PostId="5826" Score="0" Text="Звідки ви взяли, що це вечеря? Ви взагалі читали те вікі на, яке посилаєтесь? У вікі, яке ви скинули написано, що High Table - це довгий стіл, за яким люди харчуються, зазвичай в бенкетних залах. Конкретно, на вікі Гаррі Поттера написано, що це був довгий стіл викладачів в бенкетній залі.&#xA;https://harrypotter.fandom.com/wiki/High_Table&#xA;&#xA;А бенкети із Гаррі Поттера в українському перекладі, це різні типи feast, пак Welcoming Feast, Start-of-Term Feast, Christmas Feast  і т.д.&#xA;&#xA;-1" CreationDate="2019-08-14T09:08:24.870" UserId="2097" />
  <row Id="9185" PostId="5826" Score="2" Text="@improbable, я сплутав сам стіл (high table) із сучасним поняттям урочистого бенкету (high table dinner). Підправив своє запитання. — Питання в тому, чи це перекласти просто як «урочистий бенкет», втративши трохи британського контексту з їхнім довгим столом, чи все-таки щось типу «вечеря за високим столом»." CreationDate="2019-08-14T09:21:34.323" UserId="1754" />
  <row Id="9191" PostId="5826" Score="0" Text="За що друга оцінка вниз? Що це за агресивна спільнота тут у вас? :(" CreationDate="2019-08-15T14:54:24.657" UserId="1754" />
  <row Id="9197" PostId="5826" Score="0" Text="@improbable тут не заохочується таке спілкування із новими користувачами як &quot;звідки ви взяли&quot;. Будь ласка, утримуйтеся в майбутньому від такого тону. Якщо користувач чогось недозрозумів - поясніть йому спокійно." CreationDate="2019-08-16T12:03:52.970" UserId="240" />
  <row Id="9198" PostId="5826" Score="0" Text="@AndriyMakukha я не підтримую аґресивної реакції на ваше запитання, але можу пояснити, чому так стається. Ось [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/), за якими оцінюються хороші питання й відповіді. Спільнота вибаглива й вимагає дотримання цих критеріїв. Це добре, адже підвищує якість інформації на сайті, але аґресивний підхід іноді відлякує. Перепрошую за такий підхід і дуже заохочую почитати критерії (адже за їх дотримання той підхід зникне). Вітаю на нашому сайті й сподіваюсь на плідну співпрацю!" CreationDate="2019-08-16T12:16:55.983" UserId="240" />
  <row Id="9199" PostId="5826" Score="0" Text="@P.Vowk, я знаю, як працюють ці спільноти і чим хороше питання відрізняється від поганого. Але я не розумію чим це питання таке погане, що воно отримало дві оцінки вниз після редагування. Я з такою реакцією ще ніде не стикався." CreationDate="2019-08-16T13:41:08.257" UserId="1754" />
  <row Id="9201" PostId="5826" Score="0" Text="@AndriyMakukha підозрюю, що один з мінусів був до редагування. І bytebuster його обґрунтував у коментарі. Поведінку improbable у цьому випадку не підтримую і відверто про це написав. На зараз є один мінус. Цілком нормально, бо, наприклад, немає спроби самостійно відповісти на питання, що є одним із критеріїв. Щодо &quot;ніде не стикався&quot;, то я стикався не раз на сайтах анґлійської й німецької мов. І нічого страшного. Мені навіть сьогодні на питання місячної давнини на інґліші поставили мінус, але то мене не демотивує аж так." CreationDate="2019-08-16T15:38:21.290" UserId="240" />
  <row Id="9203" PostId="5826" Score="0" Text="Питання ж було конкретно до читачів Гаррі Поттера. Якщо не читав, то чому ставити мінусову оцінку? Бо не знаєш відповіді? Не розумію… А особисто я не зміг відповісти на це питання, бо для того щоб знайти його переклад в українському тексті, потрібно знати де воно зустрічається в англійському тексті.  А англійський текст складно знайти." CreationDate="2019-08-16T16:26:23.943" UserId="1754" />
  <row Id="9204" PostId="5826" Score="0" Text="@AndriyMakukha слухайте, ви зараз з одного мінуса зробили якісь такі дивні претензії. Кожний користувач, якщо йому щось не подобається, має право поставити той мінус. Якщо вас не влаштовує на таке запитання розподіл 5 плюсів на один мінус, думаю, я вас не можу заспокоїти й ніяк допомогти чи щось пояснити. Ви не ведете конструктивної бесіди. Ви не хочете дійти спільного знаменника тощо. Сподіваюсь, вам іноді ставатиме в нагоді наш сайт. Якщо хочете, щоби було менше мінусів - таки перечитайте критерії. Якщо хочете, щоби їх не було зовсім - спробуйте влаштувати диктатуру на стеку. Успіхів." CreationDate="2019-08-16T20:37:34.237" UserId="240" />
  <row Id="9219" PostId="5826" Score="0" Text="@P.Vowk Добре, в мене не було мети ображати когось. Просто посилання вказувало не на те, що було написано тут. Крім того питання про High Table Dinner, а чогось посилання і запитання про словосполучення High Table." CreationDate="2019-08-20T12:14:16.450" UserId="2097" />
  <row Id="9220" PostId="5826" Score="0" Text="@AndriyMakukha В оригіналі Гаррі Поттері НЕМАЄ слова &quot;High Table Dinner&quot;. High Table i High Table dinner - різні речі." CreationDate="2019-08-20T12:18:13.777" UserId="2097" />
  <row Id="9223" PostId="5826" Score="1" Text="@improbable, у давніх освітніх закладах був &quot;high table&quot;. Раніше за ним їли щодня (так само робили у Гоґвортсі). В сучасних університах британської традиції залишився лише &quot;high table dinner&quot;. Оскільки назва цієї традиції містить назву самого стола, щоб перекласти назву традиції можна поглянути на переклад назви предмету. Хіба це не очевидно?" CreationDate="2019-08-20T13:01:45.757" UserId="1754" />
  <row Id="9205" PostId="5828" Score="3" Text="є ще хороше слово &quot;учта&quot;." CreationDate="2019-08-16T20:38:38.380" UserId="240" />
  <row Id="9190" PostId="5831" Score="0" Text="Дякую щиро, Sasha! Я мусив би зазначити, що мене цікавлять ці дієслова саме в фінансовому контексті. Я дуже вдячний Вам за загальні пояснення, але хотів дізнатися про різницю власне в цьому сенсі. Вибачте, що зразу не уточнив." CreationDate="2019-08-15T08:58:06.357" UserId="1852" />
  <row Id="9192" PostId="5831" Score="0" Text="@SergeiKorn, а, в сенсі «зарахувати на карту чи нарахувати на карту»… Спочтаку мені здавалося, що, згідно зі словниками, у цьому випадку логічніше «нарахувати». Але, по-перше, словники лише відбивають життя і вони можуть дуже відставати (а на практиці «зарахувати на карту» дуже часто вживається). По-друге, я зрозумів, що «зарахувати на карту» теж логічно з погляду множини значень слова зарахувати. Як можна зарахувати людину до інституту (на завод тощо), так можна зарахувати гроші на карту. Тож, на жаль, не можу відповісти конретно." CreationDate="2019-08-15T16:49:35.470" UserId="4" />
  <row Id="9193" PostId="5831" Score="0" Text="@SergeiKorn, шкода, що Ви відразу не вточнили контекст запитання — можливо, знайшлися б інші охочі відповісти, з точнішою інформацією." CreationDate="2019-08-15T16:51:14.370" UserId="4" />
  <row Id="9194" PostId="5831" Score="0" Text="Мені Ваша відповідь у будь-якому разі дуже сподобалася. Дякую Вам!" CreationDate="2019-08-15T17:17:13.903" UserId="1852" />
  <row Id="9195" PostId="5832" Score="2" Text="Ви чомусь не додали примітку: «Родові найменування в подібних назвах пишемо з малої букви: _собо́р Свято́го Петра́, собо́р Сан-Ма́рко, храм Васи́лія Блаже́нного, палац Пото́цьких, за́мок Іф, па́м’ятник Володи́миру Вели́кому, портре́т Му́соргського робо́ти Рє́піна, ре́квієм Мо́царта_»." CreationDate="2019-08-16T06:16:04.447" UserId="585" />
  <row Id="9196" PostId="5832" Score="2" Text="@stegetsj, а оце я все заплутав — я помилково вставив посилання на [«Правопис» 2019](https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=62), але цитата, яку навів Михайло, насправді з [«Правопису» 2015](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par38p21) — і там немає такої примітки про родові найменування (принаймні в тому ж пункті); уже виправив посилання." CreationDate="2019-08-16T08:00:16.317" UserId="4" />
  <row Id="9211" PostId="5835" Score="4" Text="Тільки _[пренебрежимо](https://ru.wiktionary.org/wiki/пренебрежимо) малый_, а не _[пренебрежительно](https://ru.wiktionary.org/wiki/пренебрежительно) малый_." CreationDate="2019-08-19T03:55:11.497" UserId="4" />
  <row Id="9225" PostId="5835" Score="0" Text="@Yola, а мене? :) https://chinese.stackexchange.com/users/752/bytebuster" CreationDate="2019-08-20T23:52:34.933" UserId="8" />
  <row Id="9252" PostId="5835" Score="1" Text="@bytebuster зроблено" CreationDate="2019-08-26T08:11:29.043" UserId="9" />
  <row Id="9202" PostId="5836" Score="4" Text="було б добре додати сюди одразу й визначення слова &quot;нехтовний&quot; на підтвердження адекватності перекладу, а отже: для повноти відповіді." CreationDate="2019-08-16T15:44:39.740" UserId="240" />
  <row Id="9206" PostId="5838" Score="0" Text="Замість фрази &quot;пренебрежительно малый&quot; в російській мові використовують &quot;ничтожно малый&quot;." CreationDate="2019-08-18T21:42:08.620" UserId="2207" />
  <row Id="9212" PostId="5838" Score="0" Text="А можете навести приклад використання, не написаний Вами, а що якесь стороннє джерело вживає (і чим солідніше джерело, тим краще)? Дякую." CreationDate="2019-08-19T03:57:11.407" UserId="4" />
  <row Id="9215" PostId="5838" Score="1" Text="Тлумачення із &quot;Словника української мови&quot; https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=мізерні&#xA;Який не має істотного значення, великої ваги; незначний. &#xA;&#xA;- Мені доручена доля моїх братів, а я думаю, .. як би збутися тільки свого, власного горя, - воно ж нікчемне, мізерне перед великим горем моєї бідної країни... (Стар., Облога.., 1961, 65); &#xA; Самотність! Гордощі! Які слова нікчемні! За пишним одягом який мізерний зміст! (Рильський, І, 1956, 120)." CreationDate="2019-08-20T08:52:58.663" UserId="2207" />
  <row Id="9230" PostId="5838" Score="1" Text="@RomanMikhol, дякую. Можете додати ці цитати прямо у відповідь? Хоча я, якщо чесно, мав на увазі приклади використання саме для «мізерне відхилення», але якщо їх немає, то краще так, ніж ніяк." CreationDate="2019-08-21T16:40:00.560" UserId="4" />
  <row Id="9954" PostId="5838" Score="0" Text="-1, *мізерно малий* - це не завжди такий, яким можна знехтувати." CreationDate="2019-12-29T00:42:38.543" UserId="9" />
  <row Id="11503" PostId="5838" Score="0" Text="@Sasha &quot;пренебрежительно малый&quot; - це російський вікісуржик, спрощення від &quot;ничтожно малое отклонение, значением которого можно пренебречь&quot;. Математичне відхилення не буває &quot;мізерним&quot;, може буди лише &quot;мізерно малим&quot;." CreationDate="2021-04-03T23:44:34.797" UserId="2207" />
  <row Id="11504" PostId="5838" Score="0" Text="@RomanMikhol, останній Ваш коментар точно до мене, а не до Yola?" CreationDate="2021-04-04T10:35:24.370" UserId="4" />
  <row Id="9210" PostId="5840" Score="3" Text="Хоча… Я подумав… Але ж говорять/пишуть [латиною](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac5&amp;queryselector=wordrow&amp;word=латиною). І [пишуть санскритом](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac5&amp;queryselector=cqlrow&amp;cql=%22.*пи[сш].*%22+%22санскритом%22). Тож, мабуть, щось не те." CreationDate="2019-08-19T03:52:29.793" UserId="4" />
  <row Id="9218" PostId="5840" Score="0" Text="Так, вірно, нехай вас не лякає мертва мова, латиною пишуть і говорять, але на санскриті лише пишуть. &#xA;&quot;Санскрит уже в середині І тисячоліття до н. е. не був розмовною мовою, але традиція розмовляти на санскриті ніколи не переривалася.&quot; - https://uk.wikipedia.org/wiki/Санскрит" CreationDate="2019-08-20T09:32:05.753" UserId="2207" />
  <row Id="9224" PostId="5840" Score="2" Text="Можливо, додасте якісь джерела?" CreationDate="2019-08-20T13:20:00.760" UserId="2097" />
  <row Id="9244" PostId="5840" Score="2" Text="@Sasha StackExchange цікавий саме змістовним обґрунтуванням, притаманним науковому підходу.&#xA;Не думаю, що цю відповідь варто вважати відповіддю на питання." CreationDate="2019-08-24T11:34:10.053" UserId="2203" />
  <row Id="9275" PostId="5840" Score="2" Text="Алфавіт, словотворення і складання речень є і в Java" CreationDate="2019-08-28T15:30:18.063" UserId="9" />
  <row Id="9277" PostId="5840" Score="2" Text="«Важливою ознакою літературної мови є алфавіт, словотворення та складення речень» — однак про мову програмування можна сказати те саме: важливими ознаками мови програмування є [алфавіт](//uk.wikipedia.org/wiki/Формальні_граматики#Поняття_алфавіту), творення [виразів](//uk.wikipedia.org/wiki/Вираз_(інформатика)) і складання [інструкцій](//uk.wikipedia.org/wiki/Інструкція_(програмування)). Втім, я не заперечую, що «мови програмування лише переймають ознаку „мова“, на зразок людьських мов, але не є мовами в загальновживаному розумінні», просто оте речення про важливі ознаки не доводить цього." CreationDate="2019-08-28T17:12:38.157" UserId="4" />
  <row Id="9279" PostId="5840" Score="1" Text="«Таким чином їхні назви необхідно перекладати за правилами для іменників (власних назв) іншомовного походження в орудному відмінку однини…» — не зрозумів, то Ви кажете, що **треба** в орудному відмінку чи що **не можна** в орудному відмінку? «Рід власних назв визначають на основі відповідної загальної назви», «власні назви зберігають рід загальних назв» — не зрозумів звідки ці правила. **І вони не відповідають дійсності: _рідне місто_, але _рідний Київ_ (а не _рідне Київ_).**" CreationDate="2019-08-28T17:18:16.140" UserId="4" />
  <row Id="9285" PostId="5840" Score="0" Text="По-перше, Київ не є словом іншомовного походження.&#xA;По-друге, власні назви набувають ознаки роду від загального назви (іменника)." CreationDate="2019-08-30T11:50:06.943" UserId="2207" />
  <row Id="9286" PostId="5840" Score="0" Text="Таким чином,&#xA; рідний Києве - вірно,&#xA; рідний Київ - не вірно." CreationDate="2019-08-30T12:00:07.577" UserId="2207" />
  <row Id="9291" PostId="5840" Score="0" Text="@RomanMikhol, не дуже розумію як саме ваша відповідь пояснює наявність прийменника &quot;на&quot;. Поясніть будь ласка. Також, чи не могли би ви прокоментувати ось такий приклад: &quot;Я літаю RyanAir-ом&quot;? Цей приклад має підпадати під ваше пояснення, але все ж таки ми не кажемо &quot;Я літаю на RyanAir-і&quot;. Дякую." CreationDate="2019-08-30T18:48:11.000" UserId="2203" />
  <row Id="9309" PostId="5840" Score="0" Text="@Oleksandr,&#xA;За правилами [нової редакції](https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/osnovni-zminy%202019.pdf) «УКРАЇНСЬКОГО ПРАВОПИСУ» (2019) назви товарних знаків, марок виробів треба писати в лапках з великої літери або з малої букви, якщо вживається як загальна назва.&#xA;&#xA;Ryanair - [офіційно зареєстрована в Україні торгівельна марка](http://base.uipv.org/searchBul/search.php?action=viewdetails&amp;dbname=tmc&amp;IdClaim=434133), може бути відтворена українською лише як «Райанейр», якщо йдеться саме про назву або «райанейр», якщо використовувати в загальному вжитку." CreationDate="2019-09-03T12:10:36.087" UserId="2207" />
  <row Id="9676" PostId="5840" Score="0" Text="Дякую за відповіді, але я все ж таки не зрозумів як правильно. Буду вдячний, якщо хтось наведе прості приклади з поясненнями." CreationDate="2019-12-01T13:59:10.707" UserId="2203" />
  <row Id="9678" PostId="5840" Score="0" Text="Переклад назв штучних мов правилами Українського Правопису не врегульовано. Тобто перекладаємо за Загальними правилами Українського Правопису для слів іншомовного походження: &quot;Код цієї програми написаний на [мові програмування] Пайтон, на Джава, на Ангулар&quot;. Але, якщо ви є носієм однієї або декількох **високорівневих штучних мов**, то відповідно можете і програмувати **пайтоном**, **рубі** чи **хаскелем**." CreationDate="2019-12-02T04:25:08.427" UserId="2207" />
  <row Id="9208" PostId="5841" Score="0" Text="Дякую. Але який це має стосунок до запитання? Автор же питає про те, як краще передати «command-line shell» українською, а не про те, що воно таке." CreationDate="2019-08-19T03:41:41.947" UserId="4" />
  <row Id="9214" PostId="5841" Score="2" Text="Хотілось би почути ваші аргуєменти на користь цього варіанту. У запитанні ви можете знайти аргумент проти." CreationDate="2019-08-20T03:31:16.820" UserId="9" />
  <row Id="9216" PostId="5841" Score="0" Text="Щоб зрозуміти як саме перекласти словосполучення, треба знати в якому контексті воно використовується і розумітися на архітектурі ОС. Взагалі «command-line shell» або «command shell» має тотожнє значення, але, наприклад, в браузері Firefox також можна користуватися консоллю, але оболонка командного рядка там відсутня. http://doctus-stilus.narod.ru/cons.html" CreationDate="2019-08-20T09:20:58.440" UserId="2207" />
  <row Id="9560" PostId="5841" Score="0" Text="Це не є відповіддю." CreationDate="2019-11-06T11:00:40.370" UserId="2097" />
  <row Id="9213" PostId="5842" Score="0" Text="+ критичні зміни, утім за СУМ-ом не найкращий варіант" CreationDate="2019-08-19T20:11:50.867" UserId="1067" />
  <row Id="9228" PostId="5842" Score="1" Text="По-моєму, це не те. Breaking change застосовується не лише до змін, які _обов'язково_ щось зламають, а радше до змін, які за своєю природою _спроможні_ на це; у випадку фатального в 2-му значенні ж навпаки — зверніть увагу, що всі наведені у словнику приклади кажуть про речі, які _вже відбулися_ (тобто серйозні наслідки яких _уже_ відомі). Та й конотація не та — наче щось погане." CreationDate="2019-08-21T16:32:27.497" UserId="4" />
  <row Id="9261" PostId="5842" Score="0" Text="@Sasha &quot;...у випадку фатального в 2-му значенні ж навпаки — зверніть увагу, що всі наведені у словнику приклади кажуть про речі, які вже відбулися (тобто серйозні наслідки яких уже відомі).&quot;&#xA;&#xA;Приклад 1:&#xA;&quot;...Основним месиджем Еко є думка про те, що варто лише повірити у змову, як вона починає існувати насправді. І тоді вже важко зупинити ті фатальні наслідки, до яких вона неодмінно призведе....&quot; Джерело: https://molbuk.ua/vnomer/kultura/25161-zakokhanijj-u-serednovichchja.html" CreationDate="2019-08-27T16:03:50.913" UserId="1067" />
  <row Id="9262" PostId="5842" Score="0" Text="@Sasha &#xA;&quot;Це питання дуже серйозне, бо ця ціна може мати фатальні наслідки для суверенітету України в майбутньому. І це величезний ризик.&quot; https://lb.ua/world/2010/12/29/79292_vneshnyaya_politika_itogi_2010_god.html &#xA;Звернув, утім прошу зверніть увагу як воно в житті викоростовуються." CreationDate="2019-08-27T16:04:32.407" UserId="1067" />
  <row Id="9263" PostId="5842" Score="0" Text="@Sasha&#xA;&quot;Та й конотація не та — наче щось погане.&quot; найближчі до цього слова синоніми: серйозні, наслідки, помилки. А беручу до уваги, що ця конструкція не громіздка, НМД вона одна з найкращих, бо описує ситуацію та інтуїтивно зрозуміла. Важко назвати аргумент мов конотація не та." CreationDate="2019-08-27T16:09:03.093" UserId="1067" />
  <row Id="9264" PostId="5842" Score="0" Text="@Sasha оперуючи, наведеними мною прикладами, я погоджуюсь з вашим твердженням &quot;...Breaking change застосовується не лише до змін...&quot;. НМД для програмного забезпечення це гарний варіант який судячі з реалій його використання та змісту має право на життя." CreationDate="2019-08-27T16:12:34.597" UserId="1067" />
  <row Id="9227" PostId="5843" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2019-08-21T12:04:33.670" UserId="8" />
  <row Id="9231" PostId="5843" Score="0" Text="Ви можете надати якісь аргументи щодо переваг цього варіанта (чи проти інших)?" CreationDate="2019-08-21T16:42:11.537" UserId="4" />
  <row Id="9235" PostId="5845" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2019-08-22T10:04:16.660" UserId="8" />
  <row Id="9236" PostId="5845" Score="0" Text="А, по-моєму, справді хороший варіант. Але наведіть, будь ласка, або цитати з прикладами вживання, або словники, де подано саме таке словосполучення (а не окремі слова)." CreationDate="2019-08-22T15:24:34.183" UserId="4" />
  <row Id="9237" PostId="5845" Score="0" Text="Ось, до речі, розподіл частот сусіднього слова в корпусі ГРАК: http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/freqml?q=aword%2C%5Blemma%3D%22безумовний%22%5D&amp;q=e1+&amp;corpname=grac5&amp;attrs=word%2Clemma%2Ctag&amp;ctxattrs=word&amp;structs=doc&amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.translator%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.original&amp;lemma=безумовний&amp;pagesize=50&amp;gdex_enabled=1&amp;gdexcnt=1&amp;ml=1&amp;flimit=0&amp;freqlevel=1&amp;ml1attr=lemma&amp;ml1ctx=1&gt;0&amp;ml2attr=word&amp;ml2ctx=0~0&gt;0&amp;ml3attr=word&amp;ml3ctx=0~0&gt;0&amp;ml4attr=word&amp;ml4ctx=0~0&gt;0." CreationDate="2019-08-22T15:25:32.387" UserId="4" />
  <row Id="9238" PostId="5845" Score="0" Text="Словників (зараз) не турбую. Я носій мови." CreationDate="2019-08-23T13:04:31.770" UserId="894" />
  <row Id="9239" PostId="5845" Score="0" Text="@Kosarar, а як щодо загальнодоступних цитат?" CreationDate="2019-08-23T15:10:28.120" UserId="4" />
  <row Id="9245" PostId="5845" Score="0" Text="Я за свободу. Кожен може набрати у Ґуґлі &quot;безумовна&quot; і подивитися, які підказки йому видадуть. У кожного буде своя видача. У мене чомусь на першому місці &quot;безумовна франшиза&quot; (в вашому словнику таке є?). Такі справи." CreationDate="2019-08-25T06:52:50.353" UserId="894" />
  <row Id="9246" PostId="5845" Score="1" Text="Прочитав ваші коменти і згадався мені вірш Максима Рильського *Мова*" CreationDate="2019-08-25T08:51:32.563" UserId="9" />
  <row Id="9251" PostId="5845" Score="0" Text="@Kosarar, «Кожен може набрати у Ґуґлі &quot;безумовна&quot; і подивитися, які підказки йому видадуть. У кожного буде своя видача» — у тому-то й справа, що в кожного своя видача (яка до того ж змінюється з часом), тому це не може бути доказом. Якщо Вам (зараз) видає якісь переконливі цитати, то добре було б навести їх." CreationDate="2019-08-26T07:43:36.190" UserId="4" />
  <row Id="9255" PostId="5845" Score="0" Text="Ви цураєтеся невизначеності видачі, а я її вітаю. Google - це сила." CreationDate="2019-08-26T11:51:14.483" UserId="894" />
  <row Id="9382" PostId="5852" Score="0" Text="*безспадкоємець* більше схоже на того, у кого нема спадкоємця." CreationDate="2019-09-23T17:56:59.490" UserId="9" />
  <row Id="9265" PostId="5854" Score="3" Text="Дякую дуже, що відредагували питання. Останнє, що залишилося зробити, - пояснити своїми словами, що таке &quot;биение торца шпинделя&quot; - і ваше питання повністю відповідатиме критеріям." CreationDate="2019-08-27T16:16:11.187" UserId="240" />
  <row Id="9266" PostId="5854" Score="0" Text="@P.Vowk, та шановний Андрій наче вже пояснив — відхилення розміру деталі, яка обертається. Не зовсім очевидно, правда, до чого тут биття, але, мабуть, неточний розмір деталі й спричиняє таку поведінку деталі в процесі використання. (R2U серед варіантія для слова _[биение](http://r2u.org.ua/s?w=биение&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on)_ подає _калатання_, але не знаю, наскільки воно тут підходить.) Тепер соромно, що людина покращила відповідь, але відповісти ми (принаймні я) усе одно не можемо. (У принципі, R2U дає варіанти перекладів і для _шпиндель_, _торец_, але які з них підходять — хтозна.)" CreationDate="2019-08-27T20:41:23.693" UserId="4" />
  <row Id="9267" PostId="5854" Score="1" Text="@Sasha [Анґлською](//e2u.org.ua/s?w=runout&amp;highlight=on) — _вибіг_. [Пошук Ґуґла](//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;q=вибіг+шпинделя) надає: а) _У нього вбудована функція гальмування вибігу («гальмівний резистор»)_; б) _Гальмо вибігу – миттєва зупинка обертання патрона при відпусканні_ — але не знаю чи то воно." CreationDate="2019-08-28T06:13:06.290" UserId="585" />
  <row Id="9268" PostId="5854" Score="0" Text="@stegetsj так ми маємо відштовхуватись саме від англійського варіанту, бо користувач хоче *відхилення*. І тут це *вибіг*." CreationDate="2019-08-28T07:27:12.177" UserId="9" />
  <row Id="9269" PostId="5854" Score="1" Text="а в російській мові є слово &quot;шпиндель&quot;?" CreationDate="2019-08-28T10:36:07.550" UserId="2134" />
  <row Id="9270" PostId="5854" Score="0" Text="@Sasha на стеку багато користувачів, відповідати маємо необов'язково саме ми. А ось завдяки покращенню питання ми маємо 4 голоси за й лише один голос за закриття." CreationDate="2019-08-28T10:54:29.713" UserId="240" />
  <row Id="9271" PostId="5854" Score="1" Text="@khex давайте собі раду перевірити самостійно, будь ласка: https://dic.academic.ru/searchall.php?SWord=%D1%88%D0%BF%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D1%8C&amp;from=xx&amp;to=ru&amp;did=&amp;stype=" CreationDate="2019-08-28T10:56:25.040" UserId="240" />
  <row Id="9287" PostId="5854" Score="1" Text="@Sasha Вибіг - не підходить, це час обертання. Є ще формулювання англійською  &quot;Total indicator reading&quot; https://en.wikipedia.org/wiki/Total_indicator_reading . Гадаю, що точного аналога російському і англійському варіантам немає, найбільше підходить варіант &quot;максимальне відхилення&quot;" CreationDate="2019-08-30T15:27:51.197" UserId="2215" />
  <row Id="9288" PostId="5854" Score="0" Text="От тепер я, до речі, зрозумів, що малося на увазі." CreationDate="2019-08-30T16:46:23.540" UserId="4" />
  <row Id="9289" PostId="5854" Score="1" Text="А чому Ви «вибіг» асоціюєте саме з часом?" CreationDate="2019-08-30T16:56:18.830" UserId="4" />
  <row Id="9290" PostId="5854" Score="0" Text="Я також не розумію чому ви *вибіг* асціюєте з часом. Для мене воно природньо звучить як міра того наскільки свердло вибігло зі свого стандартного положення." CreationDate="2019-08-30T18:12:51.530" UserId="9" />
  <row Id="10081" PostId="5854" Score="0" Text="На фейсбук-дзеркалі цієї сторінки користувачі питають: «А що не так з биттям?»" CreationDate="2020-01-28T14:09:31.703" UserId="4" />
  <row Id="9292" PostId="5859" Score="0" Text="було б добре доповнити своїм варіантом перекладу." CreationDate="2019-08-30T22:07:49.433" UserId="240" />
  <row Id="9293" PostId="5859" Score="0" Text="@P.Vowk, «калатання»? Тепер уже я думаю, що він не доречний." CreationDate="2019-08-30T23:04:29.970" UserId="4" />
  <row Id="9294" PostId="5859" Score="0" Text="ні, перекладу цілої фрази, а не частини." CreationDate="2019-08-30T23:29:40.517" UserId="240" />
  <row Id="9342" PostId="5859" Score="1" Text="@Sasha я пов'язую ВИБІГ з часом, тому що в цитаті указано &quot;гальмування вибігу&quot;,  Гальмо вибігу – миттєва зупинка обертання патрона при відпусканні - тобто вмикаю гальмо - вибіг зменшується. З ексцентричністю це не пов'язано - &quot;биття&quot; може виникати, навіть якщо деталь ідеально циліндрична, але закріплена  (наприклад в шпинделі) із зміщенням, або під кутом, і це &quot;биття&quot; покаже індикатор, коли цей циліндр обертати. Фраза  (радіальне) биття шпинделя - використовується широко в технічній російській мові, але я не впевнений, що ії правильно використовувати в українській." CreationDate="2019-09-14T17:49:28.927" UserId="2215" />
  <row Id="9343" PostId="5859" Score="1" Text="&quot;калатання&quot; - більше пов'язано з поганим (несильним) кріпленням уявного циліндру, ніж з тим, що мається на увазі." CreationDate="2019-09-14T17:53:23.280" UserId="2215" />
  <row Id="9344" PostId="5859" Score="0" Text="@AndriiTereshchenko, дякую за пояснення. Нічого окрім «(радіальне) биття шпинделя» (до речі, цікаво, що деякі словники дають форму родового відмінка «шпинделя», а деякі — «шпиндля») я наразі запропонувати не можу. У технічній українських літературі словосполучення «радіальне биття» [загалом використовується](//www.google.com/search?tbm=bks&amp;q=%22радіальне+биття%22)." CreationDate="2019-09-14T18:25:16.427" UserId="4" />
  <row Id="10084" PostId="5859" Score="0" Text="Є ще споріднене поняття &quot;ексцентриситет&quot;. Але поки це вимовиш, шпіндель зламається." CreationDate="2020-01-29T22:46:19.480" UserId="2514" />
  <row Id="9295" PostId="5860" Score="0" Text="Possible duplicate of [Як правильно - &quot;елемента&quot; чи &quot;елементу&quot;?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2851/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d1%80%d0%b0%d0%b2%d0%b8%d0%bb%d1%8c%d0%bd%d0%be-%d0%b5%d0%bb%d0%b5%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%82%d0%b0-%d1%87%d0%b8-%d0%b5%d0%bb%d0%b5%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%82%d1%83)" CreationDate="2019-09-01T18:29:08.690" UserId="8" />
  <row Id="9296" PostId="5860" Score="0" Text="Також: https://ukrainian.stackexchange.com/q/427 , https://ukrainian.stackexchange.com/q/1350 , https://ukrainian.stackexchange.com/q/3900" CreationDate="2019-09-01T18:30:28.963" UserId="8" />
  <row Id="9300" PostId="5860" Score="1" Text="@bytebuster, я не вважаю, що всі запитання на тему закінчень _-а/-у_ можна вважати дублікатами. Адже єдиних дієвих правил фактично немає (те, що в «Правописі», — неясне, приблизне й не завжди діє), тож фактично мовцю доводиться окремо вирішувати про кожне слово (за словниками, за частотами практичного вжитку абощо, але здебільшого не лише за § 82.2.1 у «Правописі»), тож відповідь про попереднє слово майже не допомагає відвідувачу у вирішенні про наступне слово. Спробуйте уявити себе на його місці: Ви питаєте про якусь специфічну ситуацію, а Вам кидають уже 10 разів бачене загальне правило." CreationDate="2019-09-02T08:29:08.150" UserId="4" />
  <row Id="9301" PostId="5860" Score="0" Text="@Sasha, я згоден, що дієвих правил щодо відмінювання таких слів — немає. А ті, що наявні, кожен вважає своїм обовʼязком уникати. :-) З іншого боку, ваш коментар значно виграв би, якби було якесь свідчення, що ОП таки побачив «10 разів бачене загальне правило» — якщо не 10 разів, то бодай один раз. Запитання такого свідчення не містить. А значить, правильний, на мою думку, підхід є **VTC** /duplicate (вказати на загальне правило) або **VTC** due to the lack of own research effort (вказати на загальне правило)." CreationDate="2019-09-02T12:57:43.823" UserId="8" />
  <row Id="9302" PostId="5860" Score="0" Text="@Sasha, а от історична частина запитання, на відміну від першої загальної, є цілком самостійним, хорошим запитанням, НМД." CreationDate="2019-09-02T12:58:26.213" UserId="8" />
  <row Id="9303" PostId="5860" Score="0" Text="@bytebuster, Ви маєте рацію, що запитання не містить ознак того, що запитувач ознайомлений із загальними правилами. Але мій основний аргумент у тому, що ці правила неясні, приблизні й (у порівнянні зі словниками/узусом) другорядні — тому я не вважаю їх повною чи достатньою відповіддю на таке запитання, лише частковою (хоч, може, це й дуже важлива частина). Самі лише правила, які читачу незрозуміло як застосовувати, — це майже RTFM (але правила з власною інтерпретацією чи зі словниковою статтею — це вже добре, хоча це, знов-таки, буде відповіддю на конкретне питання, а не універсальною)." CreationDate="2019-09-02T13:50:54.057" UserId="4" />
  <row Id="9304" PostId="5860" Score="0" Text="І закриття [запитання 3900](/q/3900) як дубліката, по-моєму, є великою [помилкою](/q/3900#comment8451_3900)." CreationDate="2019-09-02T13:55:43.700" UserId="4" />
  <row Id="9386" PostId="5860" Score="0" Text="А хіба слово &quot;пост&quot; у цьому значенні - це звгалаі не росіянізм? Я завжди кажу &quot;допис&quot;&#xA;Допис - дописУ" CreationDate="2019-09-22T19:20:32.823" UserId="2274" />
  <row Id="9297" PostId="5861" Score="0" Text="Пропоную запитання-дублікати все-таки закривати. Ваші відповіді ([один](https://ukrainian.stackexchange.com/a/5482/8), [два](https://ukrainian.stackexchange.com/a/5736/8)) завжди дуже добре висвітлюють конкретне слово, про яке запитує автор запитання (мені б бракувало терплячості, тут я знімаю шляпу), але багатьом іншим користувачам цілком достатньо посилання на Правопис і список категорій іменників II відміни, в яких у родовому відмінку ставиться `-а` versus `-у`." CreationDate="2019-09-01T18:38:55.907" UserId="8" />
  <row Id="9298" PostId="5861" Score="1" Text="@bytebuster, які ж це дублікати? Тут про _пост_, там про інші слова або загальну теорію. Якби моє запитання так закрили як дублікат (наприклад, я питаю як у VCL зробити вікно напівпрозорим, а мені кидають посилання на те, як у SWT зробити вікно напівпрозорим — або, ще гірше, на якісь неясні загальнотеоретичні міркування про те, як у сучасних менеджерах вікон створюється ефект напівпрозорості) — я б вирішив, що з мене знущаються." CreationDate="2019-09-02T08:17:17.120" UserId="4" />
  <row Id="9299" PostId="5861" Score="1" Text="@bytebuster, я згоден, що це запитання не дуже добре в тому плані, що воно «too broad» — тут і про конкретне слово, і «чому правила такі складні / для чого це потрібно» (мабуть, останнє підзапитання й «opinion based») — але це аж ніяк не дублікат!" CreationDate="2019-09-02T08:20:34.350" UserId="4" />
  <row Id="9310" PostId="5862" Score="3" Text="залежно від самопочуття." CreationDate="2019-09-04T15:32:34.983" UserId="243" />
  <row Id="9318" PostId="5872" Score="0" Text="There is no `kto` in Old Church Slavonic. Did you mean `къто`? What have you researched so far?" CreationDate="2019-09-06T08:57:15.423" UserId="8" />
  <row Id="9319" PostId="5872" Score="0" Text="@bytebuster, I suppose, the author means Proto-Slavic (*kъ-to = [*kъto](https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/kъto)), not Church Slavonic." CreationDate="2019-09-06T09:10:15.837" UserId="4" />
  <row Id="9320" PostId="5872" Score="1" Text="@bytebuster Yes, I mean Old Church Slavonic къто  (kŭto). https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%BA%D1%8A%D1%82%D0%BE" CreationDate="2019-09-06T09:21:44.747" UserId="2213" />
  <row Id="9350" PostId="5875" Score="0" Text="Мені, здається, вам надали максимально якісну відповідь можливу у 2019 році із наявними джерелами." CreationDate="2019-09-17T09:06:17.153" UserId="2097" />
  <row Id="9351" PostId="5875" Score="0" Text="@improbabl це ви про методичку харківського ХНУМГ? Це не авторитетне джерело. Потрібно дійсно авторитетне джерело (можливо про це згадує одна з настанов ДСТУ тощо)." CreationDate="2019-09-17T11:24:03.533" UserId="331" />
  <row Id="9352" PostId="5875" Score="0" Text="Звичайно ні. Я цю відповідь маю на увазі https://ukrainian.stackexchange.com/a/5876/2097.&#xA;&#xA;Більш вичерпної і кращої відповіді вам ніхто не дасть, це точно." CreationDate="2019-09-17T11:28:03.323" UserId="2097" />
  <row Id="9353" PostId="5875" Score="0" Text="А у тій відповіді є посилання на авторитетні джерела по українській мові - ні. Тож як ту відповідь можна прийняти? (розділ &quot;Для інформації&quot; не береться до уваги, бо він напряму не стосується української мови). Я чекаю на відповідь де хтось дасть посилання на ґрунтовне джерело (в Україні ж є Інститут української мови НАН України, вони ж там якісь наукові праці пишуть, мо вони шось по цьому питанню писали; також альтернативні джерела можуть бути в ДСТУ тощо)" CreationDate="2019-09-17T11:33:36.533" UserId="331" />
  <row Id="9354" PostId="5875" Score="0" Text="Очевидно, не писали, бо якби писали, хтось би вже на це послався 100%." CreationDate="2019-09-17T11:35:47.323" UserId="2097" />
  <row Id="9327" PostId="5876" Score="0" Text="Хто поставив «мінус» — можете, будь ласка, аргументувати?" CreationDate="2019-09-07T17:05:41.117" UserId="4" />
  <row Id="9328" PostId="5876" Score="4" Text="Як не дивно, не я. :) Можливо, комусь здалася зайвою друга частина допису, бо вона не стосується української?" CreationDate="2019-09-07T20:46:49.707" UserId="8" />
  <row Id="9346" PostId="5876" Score="1" Text="Щодо долара є ще стаття від Translation Bureau&#xA;https://www.btb.termiumplus.gc.ca/tpv2guides/guides/wrtps/index-eng.html?lang=eng&amp;lettr=indx_catlog_a&amp;page=9IYDvHKNiH6Q.html&#xA;&#xA;І ще є такий пов'язаний тред на Meta Travel &#xA;https://travel.meta.stackexchange.com/a/3737/101239&#xA;&#xA;Можете додати в джерела і доповнити інформацією звідти." CreationDate="2019-09-16T14:48:26.737" UserId="2097" />
  <row Id="9347" PostId="5876" Score="1" Text="@improbable, наче додав." CreationDate="2019-09-16T17:16:33.790" UserId="4" />
  <row Id="9325" PostId="5877" Score="2" Text="Зазначу, що те, що Ви цитуєте, це не **стаття**, а фрагмент **внутрішніх** настанов Вікіпедії (причому ще не ухвалених, проект). Але, звісно, Вікіпедія **має великий вплив**, тож якщо вони самі ретельно слідуватимуть цьому проекту, то, можливо, так воно й стане. (Хоча «$500 USD» мені особисто ріже очі — як на мене: або вже «USD $500», як у світі пишуть «US$ 500», «R$500» тощо, або вже обидві позначки після числа — якщо допускати одночасне використання декількох позначок узагалі.)" CreationDate="2019-09-07T09:37:48.387" UserId="4" />
  <row Id="9326" PostId="5877" Score="1" Text="Update: І цей фрагмент проекту [був змінений вчора](https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Вікіпедія:Оформлення_тексту&amp;type=revision&amp;diff=26052983&amp;oldid=25008055&amp;diffmode=source) тим самим Piznajko. А попереднє формулювання було: **«Знаки валют пишуться після суми й відбиваються від неї нерозривним пробілом: 500 $ (`500&amp;nbsp;$`), а не $500 чи 500$»** (щоправда теж без джерела)." CreationDate="2019-09-07T09:41:12.693" UserId="4" />
  <row Id="9345" PostId="5877" Score="0" Text="@piznajko і Sasha, а я, до речі, не впевнений щодо того, чи кожну правку Вікіпедії треба вносити в якості правок до дописів на цьому сайті." CreationDate="2019-09-15T06:16:36.243" UserId="8" />
  <row Id="9348" PostId="5877" Score="0" Text="@bytebuster кожну правку дійсно нема сенсу вносити. Але цю конкретну будь ласка схввли, бо там роз'яснення щодо використання одночасно ₴ та UAH" CreationDate="2019-09-16T17:25:41.537" UserId="331" />
  <row Id="9332" PostId="5883" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту! Думаю, що відповідь на ваше запитання вже дана (посилання у попередньому коментарі), але у вашому випадку, є дуже наочний спосіб перевірити правопис: просто подивитися, як відмінюють прізвище київського мера Кличка." CreationDate="2019-09-11T21:36:22.377" UserId="8" />
  <row Id="9334" PostId="5883" Score="0" Text="Наскільки я знаю, зазвичай такі прізвища відмінюються: можна сказати «(кому?) Кірку» або «(кому?) Кіркові»." CreationDate="2019-09-12T03:13:12.050" UserId="4" />
  <row Id="9335" PostId="5884" Score="0" Text="Може, від _чар_? Тобто фактично рідковживаний варіант слова _чарівний_?" CreationDate="2019-09-13T13:33:34.363" UserId="4" />
  <row Id="9336" PostId="5884" Score="1" Text="А може *вода - водний*, *чари - чарний*?" CreationDate="2019-09-13T13:39:40.880" UserId="9" />
  <row Id="9337" PostId="5884" Score="0" Text="Є ще варіант, що від слова «[чара](http://sum.in.ua/s/chara)» (тобто як «[чарка](http://sum.in.ua/s/charka)»), але чомусь мені здається, що то навряд." CreationDate="2019-09-14T10:07:10.623" UserId="4" />
  <row Id="9338" PostId="5884" Score="3" Text="Ну й остання версія — варіант вимови слова «[чорний](http://sum.in.ua/s/chornyj)». Спочатку мені здавалося, що навряд, але, враховуючи, що польською «чорний» буде «[czarny](https://en.wiktionary.org/wiki/czarny#Adjective)», то цілком може бути…" CreationDate="2019-09-14T10:14:01.710" UserId="4" />
  <row Id="9339" PostId="5884" Score="0" Text="А, ні, ще «найостанніша»: варіант вимови слова «[чва́рний](http://sum.in.ua/s/chvarnyj)» (від «[чва́ри](http://sum.in.ua/s/chvary)», але, як не дивно, позначає не «сварливий» чи «суперечливий», а «бурхливий»)." CreationDate="2019-09-14T10:16:31.120" UserId="4" />
  <row Id="9340" PostId="5884" Score="0" Text="@Sasha, я сподіваюся, що ви усвідомлюєте, що інші дописувачі, які знають правильну відповідь (і я знаю також), вже не стануть її писати після того, як ви її озвучили у своїй (напів-)відповіді у вигляді коментаря." CreationDate="2019-09-14T16:53:31.300" UserId="8" />
  <row Id="9349" PostId="5886" Score="3" Text="Безвідносно до самої висловленої думки, але Вас скоро замінусують за те, що Ви не наводите джерела. Ви можете навести приклад якоїсь програми, інструкції користувача, книги, часопису або будь-чого, де «desktop application» або «mobile application» було б перекладено як «аплікація»?" CreationDate="2019-09-16T18:37:43.043" UserId="4" />
  <row Id="9357" PostId="5888" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2019-09-18T00:14:28.457" UserId="8" />
  <row Id="9355" PostId="5889" Score="0" Text="І шчо значе вираз «засьвітити мачку»?" CreationDate="2019-09-17T16:11:37.303" UserId="585" />
  <row Id="9359" PostId="5889" Score="1" Text="В книзі «УКРАЇНСЬКІ НАЗВИ З КУХОВАРСТВА Й ХАРЧУВАННЯ» на сторінці 58 знайшов таке ***мачка** (лем.) - різдвяна страва з&#xA;оселедця.*" CreationDate="2019-09-18T05:51:21.463" UserId="9" />
  <row Id="9367" PostId="5889" Score="0" Text="@bytebuster питання було &quot;що означає слово &quot;мачка&quot;&quot;. &#xA;Зрозуміло що у контексті фразеологізмів слова можуть мати дещо інше значення, наприклад &quot;дати ляща&quot; - це не про рибу.&#xA;Щодо джерела, то для мене моя бабця та її різдвяна вечеря є джерелом достатньо поважним. Втім, мушу уточнити, що бабця таки була не з самої Лемківщини, а з Надсяння, і наведене далі джерело підтверджує саме такий варіант.&#xA;Тут https://risu.org.ua/ua/index/exclusive/holidays_and_customs/69773/ &#xA;пишуть, що &quot;Варили і грибну підливу («губи», «мачку», «мачанку з грибами»)&quot;&#xA;&#xA;Підсумовуючи, скажу що &quot;мачка&quot; - це підлива." CreationDate="2019-09-19T08:25:44.880" UserId="2261" />
  <row Id="9368" PostId="5889" Score="0" Text="@manuna, оце чудове пояснення з вашого коментаря має бути частиною відповіді. Разом із посиланням. І хоча RISU не є науковим джерелом, воно може використовуватися як приклад використання у пресі. Окремо від того, варто знайти докази припущення щодо «змістовно споріднений до &quot;заюшити&quot;» і також додати їх до відповіді." CreationDate="2019-09-19T09:43:47.180" UserId="8" />
  <row Id="9369" PostId="5889" Score="1" Text="@bytebuster на те воно і припущення, бо поки не має підтвердження. Але якщо хтось його прочитає і зможе аргументувати його достовірність, то за бажання додасть коментар." CreationDate="2019-09-19T09:53:56.330" UserId="2261" />
  <row Id="9370" PostId="5889" Score="2" Text="@manuna у тім-то й справа. Stack Exchange — це не discussion board. Відповіді мають ґрунтуватися на фактичних матеріалах і поважних джерелах, а не на особистій думці користувачів. Припущення чудово годяться на мовних форумах і блоґах. Але не годяться тут. Просто такий формат цього сайту. Див., напр., [тут](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/191/8)" CreationDate="2019-09-19T10:12:12.337" UserId="8" />
  <row Id="9360" PostId="5890" Score="1" Text="Корпус &quot;Грак&quot; - це щось на кшталт Google Books Ngram Viewer'а? Якось я думав, що не вистачає чогось подібного для українського літературного середовища." CreationDate="2019-09-18T08:05:46.383" UserDisplayName="user2219" />
  <row Id="9361" PostId="5890" Score="2" Text="@OleksiyPlotnyts'kyy, гм, а я не знав раніше про Google Books Ngram Viewer, дякую. Я б сказав, що це дещо більше (не за кількістю охоплених текстів, звісно, а за функціональністю) — якщо я правильно зрозумів (поглянув зараз швидко, може, чогось не помітив), Google Books Ngram Viewer лише будує графіки, а ГРАК дозволяє отримувати різні види інформації й задавати складніші запити (наприклад, «будь-яка форма леми _нести_ за якою йде іменник в орудному відмінку» на CQL). Ось на Вікіпедії стаття з посиланням: https://uk.wikipedia.org/wiki/Генеральний_регіонально_анотований_корпус_української_мови." CreationDate="2019-09-18T09:23:58.903" UserId="4" />
  <row Id="9362" PostId="5890" Score="1" Text="@OleksiyPlotnyts'kyy, а, перепрошую, помітив, що Google Books Ngram Viewer дозволяє й raw data завантажувати. («ГРАК» — не єдиний корпус текстів українською мовою, є й інші, але я б сказав, що цей наразі найповніший за обсягом текстів і функціональністю.)" CreationDate="2019-09-18T09:25:44.830" UserId="4" />
  <row Id="9365" PostId="5890" Score="2" Text="дякую за посилання. Тут ось можна детальніше про advanced usage почитати: https://books.google.com/ngrams/info" CreationDate="2019-09-18T12:35:36.130" UserDisplayName="user2219" />
  <row Id="9878" PostId="5890" Score="0" Text="Я б перекладав як &quot;ланцюжанка&quot; :)" CreationDate="2019-12-23T04:06:07.953" UserId="2207" />
  <row Id="9383" PostId="5895" Score="0" Text="Спробуй пошукати потрібний відповідник для запозиченого слова &quot;туалет&quot; на Словотворі: https://slovotvir.org.ua/words/tualet" CreationDate="2019-09-22T22:49:41.513" UserId="2276" />
  <row Id="9385" PostId="5895" Score="0" Text="http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/56328-srach.html#show_point , http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/56325-sralnja.html#show_point" CreationDate="2019-09-24T14:09:00.187" UserId="767" />
  <row Id="9387" PostId="5905" Score="1" Text="[«Як правильно перекласти „default value“?»](/q/33) — це часом не те, що Вам треба?" CreationDate="2019-09-24T18:11:52.607" UserId="4" />
  <row Id="9388" PostId="5905" Score="0" Text="Цю тему я знайшов. Але що з неї виходить - `типо́во`? `Усталено`?" CreationDate="2019-09-24T19:35:52.353" UserId="1876" />
  <row Id="9389" PostId="5905" Score="2" Text="Possible duplicate of [Як правильно перекласти &quot;Default value&quot;?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/33/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d1%80%d0%b0%d0%b2%d0%b8%d0%bb%d1%8c%d0%bd%d0%be-%d0%bf%d0%b5%d1%80%d0%b5%d0%ba%d0%bb%d0%b0%d1%81%d1%82%d0%b8-default-value)" CreationDate="2019-09-24T20:14:02.673" UserId="8" />
  <row Id="9404" PostId="5905" Score="2" Text="@VitaliyTretyakov, немає єдиної думки (там наведено різні). Якщо Ви вважаєте, що в тому запитанні не розкритий якийсь аспект, то відредагуйте («edit»), будь ласка, це запитання, зазначивши, який саме аспект там не розкрито, тобто чому саме потрібне ще одне окреме запитання (наприклад, у тому запитанні мова була здебільшого про прикметники («який?»), а Вам потрібно щось, що виконуватиме роль обставини («як?»); або якийсь специфічний контекст уживання; будь-що, що відокремлюватиме це питання від того)." CreationDate="2019-09-28T05:13:52.300" UserId="4" />
  <row Id="9408" PostId="5905" Score="3" Text="Я [б не сказав](https://books.google.com/ngrams/graph?content=by+default&amp;year_start=1700&amp;year_end=2008&amp;smoothing=3), що «by default» належить суто до лексики цифрової ери." CreationDate="2019-09-28T14:56:47.947" UserId="4" />
  <row Id="9390" PostId="5906" Score="1" Text="Вітаємо на сайті! Бачу, ви вже одразу зорієнтувалися щодо формату відповідей. Сподіваємось на подальшу співдискусію. Наснаги!" CreationDate="2019-09-25T19:11:11.823" UserId="240" />
  <row Id="9409" PostId="5909" Score="1" Text="А чим не підходять «проти» й «супроти»? Чи питання в тому, яке з них краще?" CreationDate="2019-09-30T04:22:56.013" UserId="4" />
  <row Id="9410" PostId="5909" Score="2" Text="Питання в тому чи є усталений відповідник-скорочення у «проти» й «супроти» (чи іншого відповідника versus), наприклад «пр.» й «спр.» й бажано щоб цей відповідник-скорочення був не 100% словотвір, а скорочення яке або 1) зустрічається в українському сучукрліті чи 2) мовознавчих працях 3) словниках тощо" CreationDate="2019-09-30T04:38:34.607" UserId="331" />
  <row Id="9411" PostId="5909" Score="0" Text="А, я зрозумів, мова саме про скорочення. Перепрошую, неуважно прочитав :(." CreationDate="2019-09-30T04:44:41.103" UserId="4" />
  <row Id="9412" PostId="5909" Score="1" Text="Від супроти можна отримати _с/п_." CreationDate="2019-09-30T06:24:06.923" UserId="585" />
  <row Id="9413" PostId="5909" Score="3" Text="Мені здається, що відповідного скорочення немає." CreationDate="2019-09-30T10:51:25.580" UserId="2097" />
  <row Id="11098" PostId="5909" Score="2" Text="В сучасному вжитку, окрім «проти, супроти», часто можна зустріти позначку тире «—», рідше «і». Наприклад &quot;Бій Усик — Чисора» або «Бій Усика і Чисори»." CreationDate="2021-01-26T04:05:27.947" UserId="2207" />
  <row Id="11128" PostId="5909" Score="0" Text="Тоді це нелогічний вжиток, який може дуже легко заплутати слухача. Якщо просто використовувати дефіс чи сполучник і/та/й, то як слухач може зрозуміти що ці дві речі є протилежностями?" CreationDate="2021-01-28T18:21:28.140" UserId="331" />
  <row Id="11521" PostId="5909" Score="0" Text="Потрібно виправити заголовок, оскільки він містить слово &quot;бажано&quot;, а в самому тексті вимагається скорочена форма. Відповідь на питання - &quot;проти, скороченого відповідника немає&quot;." CreationDate="2021-04-06T20:27:47.217" UserId="326" />
  <row Id="9414" PostId="5910" Score="3" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Будь ласка, відредагуйте це запитання, щоб обмежити його **однією конкретною проблемою**, з якою ви стикнулися. Якщо ви додасте подробиць, ми зможемо ідентифікувати адекватну відповідь. Уникайте ставити кілька запитань одночасно або запитань, які передбачають **необмежений список** можливих відповідей, які відрізнятимуться лише особистими уподобаннями їхніх авторів та читачів. Цей сайт не є сервісом перевірки граматики (чи, ба більше, стилістики), і кожне запитання і відповіді на нього має бути корисним іншим користувачам, а не лише авторові." CreationDate="2019-10-02T21:18:19.637" UserId="8" />
  <row Id="9420" PostId="5910" Score="0" Text="Мені дуже шкода… Саме для таких запитань, я думав, буде призначено цей сайт. Однак найактивніші учасники спільноти цього сайту вважають по-іншому, тож мені доведеться закрити це питання." CreationDate="2019-10-03T16:05:02.197" UserId="4" />
  <row Id="9427" PostId="5910" Score="1" Text="Потрібно виправити: 1. Замінити слово &quot;вірна&quot; на &quot;правильна&quot;. 2. Замінити слово &quot;коштував&quot; на &quot;куштував&quot;." CreationDate="2019-10-04T15:01:26.150" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9415" PostId="5911" Score="1" Text="-1: переконаний, що погані (too broad) запитання повинні закриватися, а не отримувати відповіді (також погані). Конкретно ця відповідь має щонайменше один недолік, що вона підтверджує авторську помилку стосовно назви чаю 抹茶, який традиційно транскрибується українською як [*«маття»*](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%82%D1%82%D1%8F). Викривлення «матчу», НМД, зʼявилося унаслідок сліпого, несвідомого перекладу з московської, де цей чай називається `матча`. Ну, а потім ґуґлоперекладач москв. `матча` {спортивного, родовий відмінок} → укр. `матчу`." CreationDate="2019-10-03T07:57:13.970" UserId="8" />
  <row Id="9416" PostId="5911" Score="1" Text="@bytebuster чому б вам не відредагувати назву чая в запитанні" CreationDate="2019-10-03T10:28:00.583" UserId="9" />
  <row Id="9417" PostId="5911" Score="0" Text="@Yola, тому що назва чаю має бути частиною відповіді. Запитання поставлене так, що відповідь передбачає перелік **усіх** недоліків зазначеної фрази. Одним із недоліків є неправильна назва чаю. Саме тому запитання  **має бути закрите** як too broad. А відповідь отримала мінус, бо не згадує назву чаю взагалі. А хтось інший напише відповідь про назву чаю, але забуде про коми навколо підрядного речення. І також отримає свій заслужений мінус." CreationDate="2019-10-03T14:22:26.927" UserId="8" />
  <row Id="9418" PostId="5911" Score="0" Text="@bytebuster, мені здалося, питання питає лише про будову речення (тобто синтаксис) і пунктуацію." CreationDate="2019-10-03T14:47:30.370" UserId="4" />
  <row Id="9419" PostId="5911" Score="1" Text="@Sasha, це було б слушним аргументом, якби було можливо розставити розділові знаки між словами, які нічого не означають." CreationDate="2019-10-03T15:16:44.730" UserId="8" />
  <row Id="9421" PostId="5912" Score="3" Text="Здається, що це чийсь емоційний коментар, а не відповідь на запитання «як перекласти…?»" CreationDate="2019-10-04T01:49:02.390" UserId="8" />
  <row Id="9423" PostId="5912" Score="0" Text="@bytebuster розширив розправу, котра справді почутӧва, але таке передусӥм, аби показати ріжницю і суть слова давај. Є прямиј переклад слова до давај. Московська справді має проблеми з наказовим способом дїӧслова, але вона ӧго таки має на розмовномі рівнї, тут шчось инше." CreationDate="2019-10-04T06:20:40.127" UserId="585" />
  <row Id="9424" PostId="5912" Score="0" Text="А можна коротко резюме/висновки?" CreationDate="2019-10-04T08:00:12.170" UserId="4" />
  <row Id="9425" PostId="5912" Score="0" Text="Upd.: Прочитав до кінця. По-моєму, це суто художній твір (що намагається передати власне бачення/емоції автора), але аж ніяк не мовознавча рекомендація (що мала б або спиратися лише на загальновизнані значення слів, або робити власні висновки щодо семантики слів лише на основі статистичної вибірки достатнього розміру)." CreationDate="2019-10-04T08:09:54.100" UserId="4" />
  <row Id="9426" PostId="5912" Score="0" Text="Маю на меті одну думку, спробуу здїјснити ввечері чи ві вихідних." CreationDate="2019-10-04T10:42:48.393" UserId="585" />
  <row Id="9431" PostId="5912" Score="1" Text="@stegetsj, я додав summary своїми словами, у тій мірі, як я зрозумів автора розлогої цитати. Якщо щось неправильно, feel free to edit." CreationDate="2019-10-05T11:11:29.187" UserId="8" />
  <row Id="9432" PostId="5912" Score="0" Text="Так а якже використовувати слово *прошу* замість *давайте*? *Прошу жити дружно*, *прошу зустрітись ввечері*?" CreationDate="2019-10-05T16:56:37.587" UserId="9" />
  <row Id="9429" PostId="5913" Score="2" Text="Щодо «Зміна заготовленого шаблону “Запальника Коду” для розваги та досвіду»… [CodeIgniter](https://uk.wikipedia.org/wiki/CodeIgniter) — це назва фреймворку, вона не перекладається. Загубили слово «Calendar». І, НЯМС, «profit»≠«досвід». Я б сказав: «Як змінити заготовлений шаблон календаря [в] CodeIgniter для розваги й [чи] користі»." CreationDate="2019-10-04T20:46:19.400" UserId="4" />
  <row Id="9434" PostId="5913" Score="0" Text="&quot;це назва фреймворку, вона не перекладається&quot; - але ж я переклав ..." CreationDate="2019-10-07T10:34:09.287" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9437" PostId="5913" Score="0" Text="Я мав на увазі, що більшість людей (зокрема і я) вважають, що таке не треба перекладати. Більшість не каже «автівка „Народний візок“» (замість «автівка Volkswagen») чи «текстовий редактор „Слово“ від компанії „Мікром'який“» (замість «текстовий редактор Word від компанії Microsoft»)." CreationDate="2019-10-07T14:59:02.133" UserId="4" />
  <row Id="9438" PostId="5913" Score="0" Text="Я вважаю інакше. Саме ці дрібниці заважають краще сприймати свою мову." CreationDate="2019-10-07T17:12:56.300" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9496" PostId="5913" Score="0" Text="&quot;«автівка „Народний візок“» (замість «автівка Volkswagen»)&quot; - дякую, це доволі цікава інформація, яку я б можливо ніколи б так і не дізнався. Як саме перекладається назва автомобіля." CreationDate="2019-10-19T09:59:23.397" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9497" PostId="5913" Score="0" Text="Ну, там насправді не так однозначно, Wagen (наскільки я розумію, я не знавець німецької) може позначати і автівку, і вагон, і вагонетку, і візок, і карету, і багато чого іншого (я так розумію, майже будь-що, що пересувається). Зазвичай, наприклад, [в українській вікіпедії](https://uk.wikipedia.org/wiki/Volkswagen), у ролі буквального перекладу наводять доречніше словосполучення — «народний автомобіль». (Я ж, навпаки, намагаюсь проілюструвати те, що, на мій погляд, назви торгових марок не слід перекладати, спробував вибрати найнеочікуваніше.)" CreationDate="2019-10-19T11:40:29.867" UserId="4" />
  <row Id="9430" PostId="5914" Score="3" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2019-10-05T10:56:06.170" UserId="8" />
  <row Id="9440" PostId="5915" Score="1" Text="@AndriyIvanchenko Comic і comics - абсолютно різні слова. Не вводьте людей в оману і, будь ласка, припиніть стверджувати щось про те, про що не маєте жодного уявлення. Я вже не раз за вами спостерігав, що ви говорите про речі про які не маєте жодного уявлення і хтось, але може подумати, що ви маєте рацію серед того, що ви написали." CreationDate="2019-10-08T08:07:20.007" UserId="2097" />
  <row Id="9456" PostId="5915" Score="0" Text="Слово сomics походить від слова comic, ось що мається в словниках під множиною, проте має АБСОЛЮТНО інше значення, яке ніяким чином не перетинається зі словом comic. Крім того, comics не відмінюється, це стале слово як mathematics, thermodynamics і т.д., таким чином це ще і однина, і множина водночас. Це знають всі люди, котрі знають англійську, без образ, але ви її не знаєте, проте часто вважаєте, що знаєте і можете робити авторитетні ствердження. Якщо не впевнені на 100% в чомусь - будь ласка, не пишіть це." CreationDate="2019-10-09T10:24:34.740" UserId="2097" />
  <row Id="9472" PostId="5915" Score="0" Text="Вважаю, що це слово &quot;comics&quot; можна перекласти, а отже подібного прикметника не повинно існувати." CreationDate="2019-10-16T13:52:28.627" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10255" PostId="5915" Score="0" Text="@improbable &quot;Слово сomics походить від слова comic, ось що мається в словниках під множиною, проте має АБСОЛЮТНО інше значення, яке ніяким чином не перетинається зі словом comic.&quot; - проблема в тому, що слово comics - це множина від слова comic, а отже воно має схоже значення, але в множині. Інша справа, що слово comic в множині використовують для певного випадку для опису журналу. Слово не змінює свого значення, просто ви його не розумієте. Воно може впливати на зміст." CreationDate="2020-03-16T12:31:26.583" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="12682" PostId="5921" Score="0" Text="хочу щиро похвалити за блискучу, тверду вимову літери &quot;щ&quot;. багато українців навіть і не знають, що ця буква читається як [шч], а не як [ш']. також за правильну вимову &quot;в&quot;, у таких словах, як: [об'і́даў], [пра́ўда], [п’ішо́ў] тощо. зичу успіхів у вивченні!" CreationDate="2023-02-12T00:30:36.250" UserId="5299" />
  <row Id="9467" PostId="5922" Score="1" Text="thanks a lot! That's very encouraging. I see what you mean concerning word-final plosive. I think a full-blown 'filler vowel' is a feature of Southern Italian speakers, e.g. Neapolitans; that said all Italians (I'm from Northern Italy) articulate word-final plosives with a very strong and slow release, so that it may sounds exaggerated and overarticulated in other languages (especially in English, in which word-final plosives are often pronounced with no audible release). I'll try to pay special attention to this point. &#xA;Can you perhaps mention which words have an unusual stress?" CreationDate="2019-10-13T20:42:34.720" UserId="2308" />
  <row Id="9480" PostId="5922" Score="1" Text="@Lorents, sure, see the updated answer" CreationDate="2019-10-17T01:15:17.157" UserId="8" />
  <row Id="9498" PostId="5922" Score="2" Text="@bytebyster Wow, thanks for such a detailed analyis! That's much more than I expected! Я не знаю, як іще можна віддячитися за вашу доброту! :)" CreationDate="2019-10-19T12:20:40.587" UserId="2308" />
  <row Id="9499" PostId="5922" Score="0" Text="@Lorents просто приходьте на наш сайт і питайтеся про те, що вас цікавить. Буде гарний спосіб віддячитися)" CreationDate="2019-10-19T20:01:17.830" UserId="240" />
  <row Id="9470" PostId="5923" Score="0" Text="Мені чомусь подекуди, коли вибрати _увесь сьвіт_, викидає 2014." CreationDate="2019-10-15T16:59:29.967" UserId="585" />
  <row Id="9473" PostId="5926" Score="1" Text="«Мені [вдалося](http://sum.in.ua/s/udavatysja)»? Та й навіть «у мене вийшло» можна (14-те значення [тут](https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=11534&amp;page=384); хоч мені якось не дуже звучить)." CreationDate="2019-10-16T15:14:11.770" UserId="4" />
  <row Id="9475" PostId="5926" Score="0" Text="Хіба 14? &quot;(14) Вихо́дити (става́ти) / ви́йти (ста́ти) на старт: а) займати вихідне положення перед початком змагання з подолання якої-небудь відстані.&quot;" CreationDate="2019-10-16T15:19:20.660" UserId="894" />
  <row Id="9476" PostId="5926" Score="0" Text="«14. Утворюватися, удаватися яким-небудь унаслідок певної дії… // тільки док. Стати ким-небудь або подібним до когось, набути певних рис, якостей і т. ін… // Траплятися… // Ставати розв'язаним, завершеним і т. ін… // Закінчуватися, складатися певним чином…»" CreationDate="2019-10-16T15:24:41.500" UserId="4" />
  <row Id="9477" PostId="5926" Score="1" Text="Тоді, мабуть, доцільніше було б сформулювати початкове запитання як &quot;Чи можна так сказати українською?&quot; Хоча це вже наступним разом. Однаково я хочу побачити усе розмаїття варіантів (впевнений, комусь це теж може бути цікаво)." CreationDate="2019-10-16T15:28:49.703" UserId="894" />
  <row Id="9481" PostId="5926" Score="3" Text="Ще раз: research effort — це не для jury. Це для вас. Це ви хочете отримати відповідь, і це ви формулюєте запитання так, щоб воно було а) зрозумілим; б) обмеженим, аби потенційні автори відповідей **не гаяли даремно свій час** і не вгадували, чого хотів автор запитання." CreationDate="2019-10-17T01:39:19.080" UserId="8" />
  <row Id="9483" PostId="5926" Score="1" Text="Уже зрозуміле та обмежене? Це добре. Що незрозуміло або не обмежено у моєму попередньому запитанні?&#xA;&#xA;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/5919/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d0%b5%d1%80%d0%b5%d0%ba%d0%bb%d0%b0%d1%81%d1%82%d0%b8-%d1%83%d1%85%d0%b0%d0%b6%d0%b8%d0%b2%d0%b0%d1%82%d1%8c-%d0%b7-%d1%80%d0%be%d1%81%d1%96%d0%b9%d1%81%d1%8c%d0%be%d1%97?noredirect=1#comment9463_5919" CreationDate="2019-10-17T13:18:48.733" UserId="894" />
  <row Id="9474" PostId="5927" Score="1" Text="Сторінка [«Як назвати оформлення отримання новин в мережі?»](/q/2551) часом не про те саме?" CreationDate="2019-10-16T15:16:08.063" UserId="4" />
  <row Id="9478" PostId="5927" Score="2" Text="Сторінка схожа, хоча питання там більш загальне. Підписка на друзів, новини може мати свої відповідні слова (додати у друзі, стежити за новинами). Нажаль там немає однозначної відповіді для оплати послуг чи сервісів." CreationDate="2019-10-16T15:59:08.833" UserId="2320" />
  <row Id="9482" PostId="5927" Score="0" Text="Чим слово послуги відрізняється від services?" CreationDate="2019-10-17T08:22:04.380" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9484" PostId="5927" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko мабуть нічим, наприклад ви можете оформити підписку на Windows і платити кілька доларів в місяць за користування. *Windows is a service*" CreationDate="2019-10-17T13:21:13.853" UserId="9" />
  <row Id="9488" PostId="5927" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, наск. я зн., «service» може позначати не лише послугу, а й установу, що надає послуги; плюс ще є інші значення, як-от (військова, церковна) служба, подання (м'яча в спортивних іграх), (столовий) сервіз; тобто загалом набір значень у слова «service» ширший, ніж у «послуга». (Але у фразі «для оплати послуг чи сервісів» слово «сервісів» справді необов'язкове, бо тут фактично виходить «послуг чи послуг». Хоча не виключено, що колись слово «сервіс» під впливом Інтернету/англійської набуде іншого, вужчого тлумачення — «цифрова послуга, інтернет-послуга», але поки ще ні, здається.)" CreationDate="2019-10-18T07:41:47.463" UserId="4" />
  <row Id="9489" PostId="5927" Score="1" Text="Я розумію слово сервіс, як говірку (slang). Мета мого коментаря звернути на це увагу." CreationDate="2019-10-18T12:55:56.150" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9479" PostId="5928" Score="0" Text="&quot;Тобі вдалося?&quot; &quot;Мені все вдалося&quot;. Гарно." CreationDate="2019-10-16T18:11:05.027" UserId="894" />
  <row Id="9490" PostId="5931" Score="0" Text="[«Пришеле́п(к)уватий»](https://e2u.org.ua/s?w=moron&amp;dicts=all)?" CreationDate="2019-10-18T20:09:17.840" UserId="4" />
  <row Id="9491" PostId="5931" Score="1" Text="@Sasha думаю це те що я шукав, дякую." CreationDate="2019-10-18T20:10:20.683" UserId="2094" />
  <row Id="9492" PostId="5931" Score="1" Text="@Sasha напишіть відповідь, я відзначу як правильну." CreationDate="2019-10-18T20:11:14.147" UserId="2094" />
  <row Id="9493" PostId="5931" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості вимагають, щоб запитання про переклад містило: (1) пояснення **своїми словами** іншомовного слова; (2) **контекст**, в якому автор збирається використовувати перекладене слово; (3) продемонструвати власну спробу знайти відповідь і (4) пояснити, чим са́ме знайдені варіанти не підходять. Запитання, які не відповідають цим умовам, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді." CreationDate="2019-10-18T22:39:25.330" UserId="8" />
  <row Id="9494" PostId="5931" Score="0" Text="Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2019-10-18T22:39:32.217" UserId="8" />
  <row Id="9500" PostId="5934" Score="2" Text="Вітаємо на сайті ukrainian.SE! Дуже дякуємо за розгорнуту відповідь із посиланнями на джерела. Складається враження, що ви самостійно розібрались із тим, як на цьому розділі stackexchange будується хороша відповідь. Наснаги вам і дякуємо, що долучилися!" CreationDate="2019-10-20T12:18:07.143" UserId="240" />
  <row Id="9519" PostId="5935" Score="0" Text="Вказані посилання на сайти новин, як джерела не можуть бути за достовірні приклади використання слів. На тих сайтах забагато помилок для цього." CreationDate="2019-10-24T20:17:58.813" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9520" PostId="5935" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko розумію. Я вагалася, додавати приклади із сайтів, чи ні - особливо той, де йде мова про 9,99 доларів _в місяць_ (а не _на місяць_). Зрештою, залишила. Не як аргумент на користь слова &quot;підписка&quot; (аргументи вище), і не як взірець бездоганної української, а радше як ілюстрацію до теми. Хоча якщо мені підскажуть джерела, яким можна довіряти, я старатимусь добирати приклади там. Чи крім словників і статей мовознавців нічого й немає?" CreationDate="2019-10-24T21:13:21.010" UserId="2328" />
  <row Id="9516" PostId="5939" Score="1" Text="дякую за дослідження, я спробую його детально прочитати й розібрати пізніше." CreationDate="2019-10-22T20:28:40.103" UserId="240" />
  <row Id="9517" PostId="5939" Score="1" Text="@P.Vowk, у мене теж, до речі, є відповідь (чи радше доповнення). (Тільки там більше з фізичного й етимологічного боків.) Сподіваюся, зможу скоро її написати." CreationDate="2019-10-23T07:40:28.337" UserId="4" />
  <row Id="9518" PostId="5939" Score="0" Text="@Sasha чекатиму." CreationDate="2019-10-23T10:24:37.590" UserId="240" />
  <row Id="9521" PostId="5940" Score="1" Text="It is similar indeed, but it would most certainly not be very effective and comfortable to use. I'd love to have such a dictionary online. And much more of them..." CreationDate="2019-10-24T21:55:21.210" UserId="240" />
  <row Id="9522" PostId="5941" Score="4" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Запитання, які не демонструють спроби автора самостійно відповісти на нього, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour](https://goo.gl/XbjRge), [How to Ask](https://goo.gl/KuCfff) а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](https://goo.gl/wnuKFr). Щоб виправити запитання, натисніть edit у лівому нижньому куті під запитанням. Ще раз, ласкаво просимо і дякуємо, що приєдналися до спільноти!" CreationDate="2019-10-25T19:43:06.057" UserId="240" />
  <row Id="9523" PostId="5941" Score="1" Text="I'm voting to close this question as off-topic because it shows no research effort." CreationDate="2019-10-25T20:33:09.233" UserId="8" />
  <row Id="9524" PostId="5941" Score="0" Text="@bytebuster, нагадую, що «low research effort» не є причиною закриття питання." CreationDate="2019-10-26T06:54:03.293" UserId="4" />
  <row Id="9525" PostId="5941" Score="1" Text="@Sasha, згоден, не є формальним «приводом». Але є — *першопричиною*. Саме відсутність бажання автора запитання бодай трошки дослідити проблему найчастіше призводить до усіх основних причин закриття. Про це ж свідчить відсутність спроби автора вчасно виправити запитання після того, як йому було вказано на це. Але хороша новина — у нас на сайті є багато prominent users, хто можуть докласти свого часу, сил та натхнення, аби виправити запитання і зупинити хвилю мінусів, яку вже почав отримувати новий дописувач." CreationDate="2019-10-26T09:42:43.823" UserId="8" />
  <row Id="9526" PostId="5941" Score="0" Text="@bytebuster Можна лише додати якусь дрібку необхідної/корисної інформації, якої немає в питанні, редагуючи його. Додавати research effort виходить за межі стандартного редагування - це обов'язок людини, котра ставить питання." CreationDate="2019-10-27T10:35:08.453" UserId="2097" />
  <row Id="9527" PostId="5941" Score="2" Text="@improbable я запропонувала &quot;дрібку інформації&quot; (і додатковий тег) до запитання вчора. Не вистачає ще одного голосу аби схвалити цей варіант." CreationDate="2019-10-27T17:28:40.473" UserId="2328" />
  <row Id="9528" PostId="5943" Score="2" Text="Поправив форматування. Текст, що заключений у `backticks`, призначений для програмного коду. Програми-читачі екрану (screen readers) читають його по окремій літері, як абревіатуру, і тому на мовних сайтах його не варто використовувати. У нас є [стаття на Meta](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/43/8), вона містить багато корисної інформації, хоча, можливо, потребує допрацювання." CreationDate="2019-10-27T21:17:50.553" UserId="8" />
  <row Id="9529" PostId="5943" Score="1" Text="@bytebuster зрозуміло) Тепер сама бачу, що курсивом послуговуватись краще." CreationDate="2019-10-27T21:27:22.777" UserId="2328" />
  <row Id="9530" PostId="5946" Score="1" Text="Поправив форматування. Текст, що заключений у `backticks`, призначений для програмного коду. Програми-читачі екрану (screen readers) читають його по окремій літері, як абревіатуру, і тому на мовних сайтах його не варто використовувати. У нас є [стаття на Meta](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/43/8), вона містить багато корисної інформації, хоча, можливо, потребує допрацювання." CreationDate="2019-10-28T01:26:22.603" UserId="8" />
  <row Id="9531" PostId="5948" Score="1" Text="Побачила вашу відповідь вже після того, як додала свою) (довго не оновлювала вкладку)" CreationDate="2019-10-28T21:41:38.527" UserId="2328" />
  <row Id="9532" PostId="5950" Score="1" Text="Welcome to the site! I don't think that's the origin of the phrase. I've heard it way before the Black Mirror episode came out. The version from Vovochka joke (as cited by Sasha) seems the most probable to me." CreationDate="2019-10-29T17:52:31.167" UserId="2328" />
  <row Id="9586" PostId="5953" Score="0" Text="slang - говірка" CreationDate="2019-11-09T06:18:04.430" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9541" PostId="5957" Score="1" Text="Дуже не погані варіанти, дякую. Копаючи, я й сам наткнувся на 'vicarious embarrassment'/`Spanish shame`. Трохи міркував над `іспанським соромом`, але `пересмикнуло` -- непоганий варіант." CreationDate="2019-10-31T23:48:03.760" UserId="815" />
  <row Id="9542" PostId="5957" Score="0" Text="@OleksandrKravchuk не знала про іспанський сором) Сюдячи з ґуґлу, цей вислів стосується іспанської фрази  _vergüenza ajena_ (сором від імені інших), але сам собою не дуже популярний. До речі, я теж тут раніше ставила слова у `backticks` і мені зробили зауваження) Цей формат призначений для коду, і, здається, його не можуть правильно прочитати скрінрідери. Краще користуватися _курсивом_." CreationDate="2019-11-01T05:50:48.963" UserId="2328" />
  <row Id="9543" PostId="5957" Score="1" Text="@kaamos Гарні варіанти, особливо *пересмикувало*, проте воно не передає елемент сорому, а лише момент відторгнення." CreationDate="2019-11-01T08:41:52.470" UserId="2097" />
  <row Id="9544" PostId="5957" Score="0" Text="@kaamos Крім того, *to cringe* можна із абсолютно усього,  не тільки поведінки і не тільки людей." CreationDate="2019-11-01T08:45:21.970" UserId="2097" />
  <row Id="9546" PostId="5957" Score="0" Text="@improbable так, мої варіанти - більше про відторгнення, а не сором. Коли потрібно акцентувати увагу на другому, то ваші варіанти, звісно, підходять для цього краще) А щодо _cringe_ з усього - так, справді, тільки це вже буде інше значення слова (не те, про яке запитує автор). Можна _cringe_ від страху, від вітру, від неприємного звуку - і тут потрібен вже інший переклад (наприклад - _зіщулитися_)." CreationDate="2019-11-01T19:31:56.730" UserId="2328" />
  <row Id="9556" PostId="5957" Score="1" Text="@kaamos Трохи не так. Якраз від страху, від вітру, від неприємного звуку не можна *cringe*, бо як ви правильно зазначили, це вже не cringe, а зовсім інше слово. Під абсолютно всім я мав на увазі і хотів підкреслити, що від інших речей(не ті котрі ви зазначили) можна cringe, крім поведінки. Дуже часто це люди, відео(cringe compilation), абстрактні речі(ця музика крінжова), одяг і т.д. А про поєднання відторгнення/сором, саме тому цим словам немає гарних відповідників і переклад може бути лише, на жаль, суто контекстуальним." CreationDate="2019-11-04T11:22:01.200" UserId="2097" />
  <row Id="9558" PostId="5957" Score="1" Text="@improbable [словник Merriam-Webster](https://www.merriam-webster.com/dictionary/cringe) пропонує декілька дефініцій слова _cringe_ - в т. ч. пов'язані з реакцією на страх, холод, біль (значення 2-е та 4-е). Можливо, це були оригінальні значення слова, до того, як воно стало сленговим. У всякому разі, я вас зрозуміла і погоджуюсь, що _cringe_ (у сленговому значенні) не обов'язково стосується чиєїсь поведінки. Трішки підправила свою відповідь - не хотілося переписувати все)" CreationDate="2019-11-04T20:16:58.407" UserId="2328" />
  <row Id="9547" PostId="5960" Score="1" Text="Запитання містить посилання на [інше запитання](https://ukrainian.stackexchange.com/q/187/8) на нашому сайті, де є відповідь, яка, у свою чергу, дає розлогий огляд правопису подібних слів, згідно з різними правописами. Автор цього запитання знає загальне правило і, тим не менше, запитує про правопис цього конкретного слова. і тому, на мою думку, відповідь має бути зосередженою на **конкретному слові**, а не на загальному правилі." CreationDate="2019-11-01T21:16:31.720" UserId="8" />
  <row Id="9548" PostId="5960" Score="2" Text="@bytebuster написання цього конкретного слова залежить від загального правила. _Болард_ не знайти в словниках чи мовознавчих працях, а на вживання слова деінде покладатись не варто. Залишається Український правопис (на нову версію якого нема посилання в тій, іншій відповіді). Та якщо у вас є пропозиції, як зробити мою відповідь конкретнішою, я спробую до них дослухатися." CreationDate="2019-11-02T06:41:29.433" UserId="2328" />
  <row Id="9552" PostId="5962" Score="2" Text="Думаю, це непоганий варіант. Ви також можете покращити свою відповідь, зробивши посилання на джерела. До прикладу, Словник української мови в 11 томах (СУМ-11) містить статтю [немудрий](http://sum.in.ua/s/nemudryj) - можна було би процитувати тут перше значення цього слова. Щоб відредагувати свою відповідь, натисність _edit_ під нею." CreationDate="2019-11-03T08:07:08.240" UserId="2328" />
  <row Id="9559" PostId="5962" Score="0" Text="Це не є відповіддю на це питання." CreationDate="2019-11-06T10:15:35.277" UserId="2097" />
  <row Id="9562" PostId="5963" Score="0" Text="Див. також: [«Як перекласти „command-line shell“»](/q/5807)." CreationDate="2019-11-06T11:32:57.603" UserId="4" />
  <row Id="9563" PostId="5963" Score="1" Text="Я бачив це. Трохи різні поняття, хоча пов'язані." CreationDate="2019-11-06T13:45:17.393" UserId="2097" />
  <row Id="9564" PostId="5963" Score="1" Text="За [термінологією Microsoft](https://www.microsoft.com/en-us/language/Search?&amp;searchTerm=command%20prompt&amp;langID=799&amp;Source=true&amp;productid=0) _command prompt_ - це таки _командний рядок_." CreationDate="2019-11-06T17:23:12.167" UserId="2328" />
  <row Id="9567" PostId="5963" Score="0" Text="@kaamos я абсолютно забув про цей словник термінів. Цікаво є ще якісь джерела, де це словосполучення перекладають? Я сподівався щось усталене знайти, хоча розумію the whole futility of this task." CreationDate="2019-11-06T20:56:24.580" UserId="2097" />
  <row Id="9582" PostId="5963" Score="1" Text="@improbable можливо, ще щось із [цієї відповіді](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/56/2328) стане в нагоді. А взагалі _command line_ Microsoft теж [перекладає](https://www.microsoft.com/en-us/language/Search?&amp;searchTerm=command%20line&amp;langID=799&amp;Source=true&amp;productid=undefined) як _командний рядок_, хоча і дає термінам _command prompt_ і _command line_ різне визначення." CreationDate="2019-11-07T19:45:29.413" UserId="2328" />
  <row Id="9590" PostId="5963" Score="0" Text="@kaamos Дуже корисно." CreationDate="2019-11-11T14:52:13.693" UserId="2097" />
  <row Id="9658" PostId="5963" Score="0" Text="На парах з інформатики за те, що ви назвете command prompt командним рядком вам поставлять двійку за погане знання теми. Не треба брати переклад Мікром'якого за взірець. В подібних перекладах купа ляпів. Ще додам, що викладача, який не зверне на це увагу можна вважати некомпетентним." CreationDate="2019-11-26T16:09:22.447" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9583" PostId="5964" Score="0" Text="Може вже краще _[запрошення до введення команди](https://e2u.org.ua/s?w=command+prompt&amp;dicts=16&amp;highlight=on)_?" CreationDate="2019-11-07T21:56:51.963" UserId="2328" />
  <row Id="9584" PostId="5964" Score="0" Text="Якщо подобається так, то пишіть так. З огляду на моє розуміння я написав так, як написав. Мені більше подобається слово наказ. Те що наказ потрібно давати якимось методом - це не обов'язково уточнювати. Інших варіянтів просто не буде окрім уведення. Теоретично слово наказ можна замінити на інші типу команда або інструкція чи та ж вказівка. Але суть від цього не змінюється. Чим наказ гірший ..." CreationDate="2019-11-08T10:43:35.003" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9633" PostId="5964" Score="0" Text="Це дуже важливе питання для всіх людей, які хоч якось пов'язані із IT сферою, студентів та вчителів, тут має бути обов'язково більш канонічна і аргументована відповідь." CreationDate="2019-11-21T09:15:16.140" UserId="2097" />
  <row Id="9637" PostId="5964" Score="0" Text="Якщо напишете чого саме не вистачає, то спробую пояснити детальніше." CreationDate="2019-11-21T14:35:40.547" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9639" PostId="5964" Score="0" Text="Моє питання є достатнім і це не заклик до кращої відповіді - це пояснення чого ваша відповідь не підходить. Пояснення мені не потрібні." CreationDate="2019-11-21T16:01:09.133" UserId="2097" />
  <row Id="9640" PostId="5964" Score="0" Text="Справа в тому, що я описав так, як вважаю, що пояснює суть. Мені важко зрозуміти що ще треба додати. Потрібна підказка з вашого боку чого вам не вистачає в моїй відповіді." CreationDate="2019-11-21T17:02:42.310" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9641" PostId="5964" Score="0" Text="У вашому тексті лише одне запитання: Як найкраще перекласти “command prompt”? Інших немає. Я описав як я перекладаю. В мене теж є невеликий досвід в інформаційних технологіях. Вважаю, що досвід достатній, щоб довести, що в даному випадку мій переклад правильний. Але якщо мій текст не доводить цього, то мені потрібна ваша допомога, щоб зрозуміти чого не вистачає для пояснення." CreationDate="2019-11-21T17:17:55.440" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9642" PostId="5964" Score="0" Text="&quot;Може вже краще запрошення до введення команди?&quot; - тут також хочу звернути увагу, що в словосполученні command prompt не йдеться про введення" CreationDate="2019-11-21T17:27:05.253" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9565" PostId="5965" Score="0" Text="Ласкаво просимо до Ukrainian.SE! Цікаве запитання) Можливо, ви знаєте, як ця фігура називаються англійською? Так нам буде легше знайти український відповідник." CreationDate="2019-11-06T20:14:40.777" UserId="2328" />
  <row Id="9570" PostId="5965" Score="0" Text="оффтоп, принаймні з таким описом." CreationDate="2019-11-06T21:04:58.510" UserId="2097" />
  <row Id="9573" PostId="5965" Score="1" Text="ця фігура - трикутник з вігнутою до прямого кута гіпотинузою, тобто в середину. Такий &quot;трикутник&quot; підкладають під колеса автомобілів щоб вони нерухалися. Важлива фігура яка робить з кола квадрат, а от назва..." CreationDate="2019-11-06T21:32:14.880" UserId="2375" />
  <row Id="9574" PostId="5965" Score="3" Text="Думаю, це не зовсім on-topic для цього сайту. Питання для самоперевірки: чи може абстрактна людина, яка вважається «фахівцем з української мови», відповісти на це запитання? Відповідь — ні, не може. На це запитання може відповісти математик." CreationDate="2019-11-06T21:52:20.020" UserId="8" />
  <row Id="9578" PostId="5967" Score="3" Text="Не існує зараз в Україні правил введення нових слів в українську мову. Проспе́кт (від лат. prospectus — вид, перспектива). Це не російське слово. Зайдіть у словотвір." CreationDate="2019-11-07T14:36:57.477" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9579" PostId="5967" Score="2" Text="Також не розумію, нащо одне запозичене слово замінювати іншим. До того ж, чому з іспанської мови? Як ми обираємо, звідки запозичити? Можливо все, справді, якби ви були письменником - могли би зробити." CreationDate="2019-11-07T18:11:50.353" UserId="240" />
  <row Id="9585" PostId="5967" Score="3" Text="Друзі, мені здається, що ми не читаємо текст запитання. Воно полягає не в тому, що міняти слово *проспект* на *авеніда*. Це конкретне слово може бути просто невдалим прикладом. А саме запитання — про можливість повторного запозичення і формальний механізм такого перезапозичення. І я вважаю, що таке запитання має право на існування — ймовірно, за умови редагування з метою зробити його менш opinion-based." CreationDate="2019-11-08T21:32:50.330" UserId="8" />
  <row Id="9589" PostId="5967" Score="2" Text="@Vitaliy Tretyakov, спробуєте відредагувати питання, щоби воно було не так про авеніду й проспект, а радше про саму можливість повторного запозичення?" CreationDate="2019-11-09T10:46:12.877" UserId="240" />
  <row Id="10112" PostId="5967" Score="0" Text="Чи можна вважати всю комп'ютерну термінологію &quot;перезапозиченною&quot; (принаймні щоб оновити приклад з гелікоптерами-вертольотами)?" CreationDate="2020-02-06T09:34:20.783" UserId="69" />
  <row Id="9600" PostId="5970" Score="0" Text="Завжди радий! Можете ще тут почитати про питання: https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/259/240 У нас тут дуже вітається хороший контент, сподіваюсь, сайт знадобиться у майбутньому, і що продовжуватимете ставити питання і, можливо, відповідати на щось." CreationDate="2019-11-13T20:54:54.120" UserId="240" />
  <row Id="9602" PostId="5970" Score="0" Text="Якщо у людини з'являється подібне запитання, то людина не розуміє що таке оклик. Сама назва &quot;Знак оклику&quot; каже про те, коли треба використовувати цей знак." CreationDate="2019-11-14T09:44:28.017" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9605" PostId="5970" Score="1" Text="@AndriyIvanchenko цей знак не обов'язково використовують, щоб виразити оклик) Наприклад, його також використовують: _&quot;У дужках усередині цитати або після тих чи інших цитованих уривків, до яких автор хоче привернути особливу увагу, для вираження емоційного ставлення (обурення, здивування, іронії тощо або ж, навпаки, повного схвалення) до наведеного матеріалу&quot;_ (з Правопису 2019). Випадок, про який запитує автор, хоч і стосується зовсім іншої ситуації - теж може бути винятком. Тобто і тут знак оклику не обов'язково мусить позначати оклик." CreationDate="2019-11-14T18:23:39.937" UserId="2328" />
  <row Id="9609" PostId="5970" Score="0" Text="Отже ви теж не розумієте що таке оклик. Почитайте уважніше, будь ласка, що таке оклик." CreationDate="2019-11-16T07:56:04.657" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9610" PostId="5970" Score="0" Text="Уся суть не в позначенні обурення, а в позначенні оклику під час цього обурення. Таке можливе." CreationDate="2019-11-16T08:33:25.850" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9593" PostId="5971" Score="0" Text="А чи можна ставити просто крапку?" CreationDate="2019-11-13T20:20:32.120" UserId="2391" />
  <row Id="9603" PostId="5971" Score="1" Text="Так, можна ставити крапку." CreationDate="2019-11-14T09:49:30.223" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9604" PostId="5971" Score="0" Text="kaamos написала детальніше про правила." CreationDate="2019-11-14T09:51:05.127" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9598" PostId="5972" Score="0" Text="Дякую, дуже детальне пояснення. А чи допустимо ставити крапку після одиничного звертання на початку листа? Мені найчастіше трапляється саме такий варіант - &quot; Добрий день, Ірино. .... &quot;, і далі з нового абзацу вже зміст листа." CreationDate="2019-11-13T20:51:43.630" UserId="2391" />
  <row Id="9601" PostId="5972" Score="2" Text="@user3471696 В [одному з джерел вище](http://kizman-tehn.com.ua/wp-content/uploads/2017/09/SuchasniDiloviPapery.pdf) (стор. 323) йдеться: _&quot;Рідше у зразках українських службових листів бачимо крапку після звертання або відсутність розділового знака.&quot;_ Це ніяк не коментовано - тобто прямо не пише, що так не правильно." CreationDate="2019-11-13T20:59:08.070" UserId="2328" />
  <row Id="9607" PostId="5974" Score="5" Text="Це запитання сильно виграло б, якби воно містило **переклад своїми словами**. Також, запитання, які не демонструють **спроби автора самостійно відповісти** на нього, змушують інших «вгадувати», чого саме хоче автор, і тому заважають надавати точні відповіді. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/)." CreationDate="2019-11-14T20:49:45.717" UserId="8" />
  <row Id="9613" PostId="5974" Score="2" Text="&quot;Соискатель&quot; не точно відповідає словосполученню &quot;Job seeker&quot;, а лише може замінювати в певному змісті. &quot;Претендент для роботи&quot; - можливо підійде у вашому випадку." CreationDate="2019-11-17T07:54:44.557" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9802" PostId="5974" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, або «претендент на певну посаду»." CreationDate="2019-12-15T11:12:59.407" UserId="4" />
  <row Id="9608" PostId="5976" Score="4" Text="А на [rabota.ua](https://rabota.ua/ua) використовують _пошукач_ (прогорнути сторінку донизу - розділ &quot;пошукачеві&quot;; також, наприклад, [тут](https://thepoint.rabota.ua/pomylky-poshukachiv-yaki-dratuyut-robotodavtsiv/))." CreationDate="2019-11-15T19:28:19.460" UserId="2328" />
  <row Id="9617" PostId="5976" Score="0" Text="Щодо цього слова &quot;шукач&quot; є стаття-дослідження в інтернеті, в якій пояснюється російське походження цього слова і наводяться докази щодо того, що правильніше використовувати здобувач." CreationDate="2019-11-18T11:47:52.890" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9801" PostId="5976" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, посилання дасте?" CreationDate="2019-12-15T11:11:39.283" UserId="4" />
  <row Id="9803" PostId="5976" Score="0" Text="http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/75569/90-Vlasenko.pdf?sequence=1 сторінка 4" CreationDate="2019-12-15T11:25:36.507" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9806" PostId="5976" Score="1" Text="@AndriyIvanchenko в статті наче йдеться про слово *здобувач* в значенні людини, яка хоче отримати науковий ступінь, а тут говоримо про *job seeker*, тому ваш коментар хибний." CreationDate="2019-12-15T12:39:08.393" UserId="9" />
  <row Id="9809" PostId="5976" Score="0" Text="Так, це правда, не дочитав. Там трохи заплутано написано. Правильно шукач." CreationDate="2019-12-15T13:12:54.540" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9611" PostId="5977" Score="2" Text="Про всяк: Словники України наверху мають «_Здійснюється лексикографічне опрацювання ІЛС &quot;Словники України&quot; відповідно до вимог нового правопису. Дякуємо за розуміння!_». Відповідь чудова!" CreationDate="2019-11-16T15:49:07.333" UserId="585" />
  <row Id="9615" PostId="5981" Score="4" Text="Я б уже тоді особисто пропонував не ділянку, а _місцину_. Але, якщо чесно, я не думаю, що це має сенс. Це нормально, коли в мові є власне слово з широким значенням, але для якогось вузького використовується запозичення (яке в мові-оригіналі мало широке значення); наприклад, виконання і екзекуція; місце і локус; образ і гештальт. Як на мене, це радше англійці страждають через те, що в них немає точного й короткого слова для поняття «сайт» (а використовується загальне, яке насправді багатозначне, але нічого вже не зміниш). Але це лише моя думка." CreationDate="2019-11-18T11:03:04.410" UserId="4" />
  <row Id="9619" PostId="5981" Score="2" Text="Відносно вживаним також є _осїдок_." CreationDate="2019-11-18T14:47:48.880" UserId="585" />
  <row Id="9623" PostId="5981" Score="1" Text="«Хорошилище грядет из ристалища на позорище по гульбищу в мокроступах и с растопыркой» ось це хочеться цитувати коли технічні терміни починають намагатися замінити на нативні слова." CreationDate="2019-11-19T16:16:11.857" UserId="2402" />
  <row Id="9628" PostId="5981" Score="1" Text="@AntonKukoba, чи ви намагалися звернутися до якогось іншого, окрім російського, досвіду? Я гадки не маю, чи буде зиск від цього конкретного обговорення, але нативізація термінів - дуже поширена практика в багатьох мовах (німецька, французька, чеська, іврит тощо), і вона не заважає розумінню дисциплін носіями мови." CreationDate="2019-11-20T13:46:31.197" UserId="240" />
  <row Id="9663" PostId="5981" Score="1" Text="@AndriyIvanchenko проблема не в тому, що щось доводить щось інше або ні. Словотвір не працює за принципом &quot;правильності&quot; перекладу, він працює за дуже багатьма факторами, якими не можна нехтувати. Ви кажете: &quot;це говірка, яку треба викореніти, доки не пізно&quot;, але на чому базується ваше переконання? Ви мовознавець?" CreationDate="2019-11-27T23:15:51.480" UserId="240" />
  <row Id="10212" PostId="5981" Score="0" Text="@P.Vowk Мої переконання базуються на досвіді, на тому що я прочитав та чого мене вчили. Ніхто тут досі не зміг спростувати мої переконань. І чим більше я вивчаю англійську мову та поглиблюю знання української - тим більше я переконую себе у своїх знаннях. Сьогодні мода на активне використання англійських слів і забуття українських і це дуже сумно. Сумно, що мода на іноземне переважає моду на знання." CreationDate="2020-03-01T08:45:25.630" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10223" PostId="5981" Score="0" Text="@Andriy Ivanchenko мені теж трохи сумно від частини того, що ви перелічуєте, але, на жаль, це мовознавчий сайт, а ви не хочете розбиратися в мовознавстві." CreationDate="2020-03-02T11:15:27.537" UserId="240" />
  <row Id="9620" PostId="5982" Score="0" Text="В значенні, про яке каже Iryna це калька." CreationDate="2019-11-19T00:08:16.037" UserId="9" />
  <row Id="9631" PostId="5985" Score="0" Text="Дозволена лише Українська і Анґлійська, до того ж, коли запитанє Українською, то відповідь Анґлійською мусе мати також поруч Українського перекладу. Инші мови дозволені хіба шчо як витяг, котра теж мусе мати перекладу і ясностї. Також зазначу, же відповідь, як я зрозумів, «там вимовяють так» — не дуже ладна, варто зазначити також вимову хоча б за допомогою [МФА](https://uk.wikipedia.org/wiki/Міжнародний_фонетичний_алфавіт) і внести свої ясностї." CreationDate="2019-11-21T08:55:46.387" UserId="585" />
  <row Id="9632" PostId="5985" Score="0" Text="Шчо ж, шчиро дякую за виправу мови. Тепер залишило ся навести МФА чи штиб цього, а також навести ясні і тверезі арґументи, а не переводити стрілки, наприклад слова Евген і Евро — грецького ходу. Кажете про неокреслені межи. Арґументовано напишіть, як правильно вимовяти за вашою думкою і чому." CreationDate="2019-11-21T09:10:18.697" UserId="585" />
  <row Id="9635" PostId="5985" Score="0" Text="&gt; Дозволена лише Українська і Анґлійська &gt; Инші мови дозволені хіба шчо як витяг, котра теж мусе мати перекладу і ясностї. Наперед перепрошую. Ваша мова (якою Ви пишете) також не є унормованою літературною українською. Безумовно, я Вас зрозумів, як і Ви мене (російською). Але нормативними наразі є &quot;інші&quot;, &quot;що&quot;, &quot;виняток&quot;. &quot;Витяг&quot; є певно якимось діалектизмом. Та й &quot;мусе мати&quot; - не дуже, як на мене. &gt; відповідь, як я зрозумів, «там вимовяють так» — не дуже ладна Моя відповідь доповнена посиланням, за яким наведені аудіо зі зразками вимови носіїв згадуваної (голландської) мови. &gt; а не переводити" CreationDate="2019-11-21T10:49:45.587" UserId="2405" />
  <row Id="9636" PostId="5985" Score="0" Text="для прочитання повної відповіді на попередні два коментарі - перейдіть до цього посту: https://ukrainian.stackexchange.com/a/5986/240" CreationDate="2019-11-21T12:15:24.133" UserId="240" />
  <row Id="9644" PostId="5989" Score="2" Text="Шчо ж, ти швидше." CreationDate="2019-11-22T09:36:57.040" UserId="585" />
  <row Id="9646" PostId="5990" Score="2" Text="The question has been asked in English, so this post would benefit if it had at least a brief English translation/explanation of idioms mentioned within." CreationDate="2019-11-22T19:44:05.500" UserId="8" />
  <row Id="9645" PostId="5991" Score="3" Text="Цікаво, що [СУМ-11](http://sum.in.ua/s/prjasty) дає інше значення для _на тонку прясти_ — «хитрувати» (не розділяючи його з _тонко прясти_). Але в цьому разі моя довіра до СУМ-11 менша (тим більше, що трактовка _тонко прясти_ теж відрізняється: у СУМ-11, як я вже казав, «хитрувати», в інших словниках — «робити щось не так, як слід, нерозумно, необдумано»). (Зате всі словники згодні щодо _на останню прясти_, яке ще в жодній відповіді не згадано.)" CreationDate="2019-11-22T15:01:20.827" UserId="4" />
  <row Id="9647" PostId="5991" Score="1" Text="The question has been asked in English, so this post would benefit if it had at least a brief English translation/explanation of idioms mentioned within." CreationDate="2019-11-22T19:44:19.903" UserId="8" />
  <row Id="9649" PostId="5991" Score="0" Text="Дякую! А що таке тонка взагалі?" CreationDate="2019-11-23T00:38:42.423" UserId="1739" />
  <row Id="9650" PostId="5991" Score="0" Text="@Enguroo I believe here *тонка* means *thin*. Please, look [here](http://sum.in.ua/s/tonkyj) at the end of the second clause in bold." CreationDate="2019-11-23T02:38:04.990" UserId="9" />
  <row Id="9651" PostId="5991" Score="0" Text="@Yola, I believe, Enguroo asks about the *implicit noun* assosiated with the adjective *тонка/тонке*." CreationDate="2019-11-23T12:45:05.063" UserId="8" />
  <row Id="9653" PostId="5991" Score="0" Text="@bytebuster I'm not sure how to answer this comment then, I believe it is worthy of separate question." CreationDate="2019-11-23T12:53:48.187" UserId="9" />
  <row Id="9654" PostId="5991" Score="0" Text="Maybe. But on the other hand, the answer must be &quot;useful&quot; (see the tooltip on upvote/downvote buttons). That's why I suggested to research your answer with some explanation of idioms." CreationDate="2019-11-23T13:00:14.063" UserId="8" />
  <row Id="9648" PostId="5992" Score="0" Text="I think, out of all the great idioms shared here, this idiom is the most stylistically suitable for the kind of translation I’m doing. Thank you and thank you everybody!" CreationDate="2019-11-23T00:34:28.767" UserId="1739" />
  <row Id="9655" PostId="5994" Score="0" Text="Спочатку не дуже уважно прочитав відповідь, а тепер бачу, що вона досить узагальнює варіанти. Радо її приймаю." CreationDate="2019-11-25T17:04:56.897" UserId="240" />
  <row Id="9854" PostId="5997" Score="1" Text="Багато на тему можна знайти в [передньому слові](http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/perednye-slovo) до *Як ми говоримо*" CreationDate="2019-12-21T13:47:43.650" UserId="9" />
  <row Id="9779" PostId="5998" Score="1" Text="А до чого тут «сполучення»?" CreationDate="2019-12-13T21:06:40.837" UserId="4" />
  <row Id="9782" PostId="5998" Score="0" Text="Interface - The interface between two subjects or systems is the area in which they affect each other or have links with each other. Моє розуміння слова interface - є слово сполучення. Визначення збігається з усіма випадками використання слова інтерфейс в ІТ. Спробуєте довести зворотнє?" CreationDate="2019-12-14T08:07:34.190" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9788" PostId="5998" Score="0" Text="Можливо, хіба що _**точка** сполучення_ в широкому значенні, але, як на мене, аж ніяк не просто _сполучення_. Надто вже широкий у слова _сполучення_ набір значень, і перше, що спадає на думку при читанні _сполучення_, — це аж ніяк не _interface_. Але це моє інтуїтивне відчуття, яке я поки що ніяк обґрунтувати не можу, можу помилятися." CreationDate="2019-12-14T10:56:03.120" UserId="4" />
  <row Id="9661" PostId="5999" Score="0" Text="Ги, СУМ-20 вже застарів (якшчо не оновювати ймуть) — за [правописом 2019](https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=34) вже _вебсайт_, без дефісу." CreationDate="2019-11-27T08:23:37.723" UserId="585" />
  <row Id="9662" PostId="5999" Score="1" Text="@stegetsj думаю, вони оновлять словники НАН і перейдуть до цього. Загалом вебсайт докорінно нічого не змінює, але так, смішно)" CreationDate="2019-11-27T09:37:32.947" UserId="240" />
  <row Id="9702" PostId="5999" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/101836/discussion-between-p-vowk-and-andriy-ivanchenko)." CreationDate="2019-12-05T11:58:54.350" UserId="240" />
  <row Id="10009" PostId="5999" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko Google-перекладач https://translate.google.com на 97% якісно робить переклад слів на будь-яку мову світу. Тобто він кращий за 97 зі 100 професійних перекладачів-мовознавців." CreationDate="2020-01-11T22:09:19.630" UserId="2207" />
  <row Id="10010" PostId="5999" Score="0" Text="@RomanMikhol ви хто за освітою?" CreationDate="2020-01-12T11:26:24.297" UserId="240" />
  <row Id="10029" PostId="5999" Score="0" Text="@P. Vowk Економічна статистика - моя спеціальність, але понад п'ять років брав участь в удосконаленні перекладача Google і вже більше року ця програма закрита, бо гугл-транслейтор не робить помилок." CreationDate="2020-01-16T14:24:01.350" UserId="2207" />
  <row Id="10032" PostId="5999" Score="0" Text="@Roman Mikhol ви розумієте різницю між перекладом слів і речень, абзаців, контекстів?" CreationDate="2020-01-17T13:00:15.710" UserId="240" />
  <row Id="10102" PostId="5999" Score="0" Text="@P. Vowk з дев'ятого по одинадцятий клас робив російсько-український переклад статей від п'яти тисяч слів двічі на тиждень зі словником. А чому у вас виникло таке питання?" CreationDate="2020-02-03T14:53:18.213" UserId="2207" />
  <row Id="9669" PostId="6002" Score="1" Text="ось звідки взявся *rigging* - це про такелаж" CreationDate="2019-11-30T17:18:00.643" UserId="9" />
  <row Id="9670" PostId="6002" Score="0" Text="@Yola так, зі значенням зрозуміло, тепер лишається знайти походження. Доведеться попітніти. Дідько, важко." CreationDate="2019-11-30T17:19:11.360" UserId="240" />
  <row Id="9675" PostId="6003" Score="1" Text="Вітаємо з поверненням!" CreationDate="2019-12-01T11:20:05.660" UserId="240" />
  <row Id="9677" PostId="6003" Score="1" Text="Хтось ще пам'ятає :-)" CreationDate="2019-12-01T21:21:20.173" UserId="326" />
  <row Id="9680" PostId="6005" Score="2" Text="Уточніть, будь ласка, критерії природності. Чи справді ці слова семантично взаємозамінні?" CreationDate="2019-12-02T14:19:02.077" UserId="240" />
  <row Id="9686" PostId="6007" Score="0" Text="Або *на дроті*, та *ало* все ж коротше." CreationDate="2019-12-03T12:00:29.597" UserId="9" />
  <row Id="9860" PostId="6009" Score="1" Text="Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2019-12-22T01:51:37.377" UserId="8" />
  <row Id="9862" PostId="6009" Score="0" Text="Roman Mikhol, дякую за відповідь. Але ж мова про незліченні іменники. Зі зліченними все очевидно: «багато дерев» — «з багатьма деревами». А як бути з **незліченними**: «багато молока» — «з ???». Здається, Ваша відповідь зовсім не стосується поставленого запитання." CreationDate="2019-12-22T09:20:10.357" UserId="4" />
  <row Id="9959" PostId="6009" Score="0" Text="Sasha, думаю, треба наводити більше прикладів і завжди виходити з контексту." CreationDate="2019-12-30T02:39:25.113" UserId="2207" />
  <row Id="10454" PostId="6009" Score="0" Text="А що Ви хотіли сказати додаванням «БАГАТО – це прислівник» на початку?" CreationDate="2020-04-23T06:59:17.743" UserId="4" />
  <row Id="10522" PostId="6009" Score="0" Text="По-перше, додав посилання на вікі. По-друге визначив, що слово БАГАТО - це, насамперед, прислівник, що залежно від інших членів речення можуть виступати числівником чи інш." CreationDate="2020-05-10T19:08:27.840" UserId="2207" />
  <row Id="10523" PostId="6009" Score="0" Text="А можете навести приклад вживання &quot;з багатьма деревами&quot;?" CreationDate="2020-05-10T19:17:09.417" UserId="2207" />
  <row Id="11546" PostId="6010" Score="1" Text="Цитата, я так розумію, [звідси](https://uk.fbcpasorobles.org/command-prompt-2625840-8684) (в ідеалі варто зазначати джерела цитат: і заради авторського права, і задля того, щоб можна було оцінити надійність першоджерела). Зазначу, що це (автоматичний?) переклад [цієї](https://fbcpasorobles.org/command-prompt-2625840-8684), але конкретно той абзац виглядає пристойно й доречно. (Хоча словосполучення command prompt можна трактувати й ширше, ніж у цій цитаті, — як загальне поняття, а не як назву конкретної програми від Microsoft, але запропонований варіант перекладу, як на мене, ідеальний.)" CreationDate="2021-04-17T06:32:10.227" UserId="4" />
  <row Id="11553" PostId="6010" Score="0" Text="@Sasha дякую :) На відміну від unix-систем, в яких можна отримати прямий доступ до ядра системи через термінальну консольну програму, як от, наприклад, через Terminal можна надавати команди ядру Mac OSx, в операційних системах на основі Windows такої можливості немає і необхідно використовувати інтерпретатор командного рядка cmd.exe" CreationDate="2021-04-18T14:47:56.640" UserId="2207" />
  <row Id="11571" PostId="6010" Score="0" Text="Не розумію яка користь від знімку екрана англ. вікі." CreationDate="2021-04-24T11:55:44.727" UserId="9" />
  <row Id="11572" PostId="6010" Score="0" Text="@Yola Я би міг перекласти текст та додати скрін свого терміналу. Але для наочності вирішив навести першоджерело. Щоб всім було зрозуміліше, що Command Prompt - це комп'ютерна утиліта і на це треба зважати при перекладі словосполучення. Iншими словами, це технічний термін, а не загальна фраза." CreationDate="2021-04-25T21:28:07.190" UserId="2207" />
  <row Id="11573" PostId="6010" Score="0" Text="Я помітив, що на сайтах цієї мережі не прийнято давати картинки першоджерел. Зазвичай обмежуються посиланнями. Мені здається цей випадок не незвичайний." CreationDate="2021-04-27T11:53:31.303" UserId="9" />
  <row Id="11574" PostId="6010" Score="0" Text="Скажіть, а якби Майкрософт назвала це приладдя не *Command Prompt*, а, скажімо, *Dancing Firefly*, то чи його теж варто було б перекласти як *інтерпретатор командного рядка*?" CreationDate="2021-04-27T11:59:16.193" UserId="9" />
  <row Id="11575" PostId="6010" Score="1" Text="@Yola так, розумію на що ви натякаєте, якби назва не містила сенсу або не відповідала функціональності приладдя.. як от танцюючий вогник. Але ж відповідає. А щодо вашого прикладу вийде гарне питання, на зразок: як слід перекладати англійське Firewall українською ;)" CreationDate="2021-04-27T16:31:15.007" UserId="2207" />
  <row Id="11595" PostId="6010" Score="0" Text="Я не певен на 100%, що мав на увазі автор запитання, але, мені здається, command prompt краще в першу чергу розуміти все-таки як загальне поняття (і вже в другу — як назву конкретної програми від Microsoft). Принаймні розглядати серію подібних словосполучень: command prompt, bash prompt тощо." CreationDate="2021-05-20T10:11:22.653" UserId="4" />
  <row Id="11596" PostId="6010" Score="0" Text="Щодо terminal prompt у macOS… Наскільки я розумію, найчастіше під цим розуміють саме оту інформацію перед `$` в командній оболонці (найчастіше в bash), як-от у [1](//medium.com/@ajaykarwal/4d80163be6a1), [2](//mattmazur.com/2012/01/27/how-to-change-your-default-terminal-prompt). Але в окремих випадках значення може бути й інше, наприклад [`GIT_TERMINAL_PROMPT`](//git-scm.com/docs/git#Documentation/git.txt-codeGITTERMINALPROMPTcode) визначає, чи можна питати в користувача невідомі параметри (наприклад пароль); «terminal prompts disabled» з Вашого скриншоту було саме про `GIT_TERMINAL_PROMPT`." CreationDate="2021-05-20T10:18:26.470" UserId="4" />
  <row Id="11597" PostId="6010" Score="0" Text="Майже так. Замість bash в мене zsh, який використовує % для позначення початку командного рядка. Даємо команду homebrew оновити софт до останньої версії: brew update і скрипт homebrew починає по черзі звертатися до встановлених програм, спочатку до git-. Але він відповідає, що не може розпізнати ім'я користувача, яке збережено в osxkeychain та повідомляє," CreationDate="2021-05-20T17:20:08.747" UserId="2207" />
  <row Id="11598" PostId="6010" Score="0" Text="що підказки терміналу для гіт вимкнені." CreationDate="2021-05-20T17:20:45.037" UserId="2207" />
  <row Id="9703" PostId="6011" Score="1" Text="Вітаємо на сайті Ukrainian Language.SE! Будь ласка, почитайте про [наші критерії](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/), за якими ми оцінюємо хороші питання. Зверніть увагу на четвертий пункт: вітаються питання зі спробою власного дослідження. Ви завжди можете виправити свій допис за допомогою посилання [edit]. Інакше є великий шанс, що вам просто замінусують питання або його видалять." CreationDate="2019-12-05T12:32:01.360" UserId="240" />
  <row Id="9704" PostId="6011" Score="1" Text="Зауважте, що редагування запитання зі спробою дослідження майже завжди призводить до зміни мінуса на плюс майже всіма, хто спочатку ставив мінус, або просто прибирання мінуса. Дякую за внесок, але треба попрацювати)" CreationDate="2019-12-05T12:35:47.277" UserId="240" />
  <row Id="9705" PostId="6011" Score="2" Text="I'm voting to close this question as off-topic because it fails to show any research effort prior to asking." CreationDate="2019-12-05T14:51:52.560" UserId="8" />
  <row Id="9707" PostId="6013" Score="1" Text="This post is based on incomplete data set. It only guesses a possible answer, hence it can't be helpful. A new data in source data set may ruin this answer altogether. A really helpful answer would explain how `і ї є` (U+0456 U+0457 U+0454) underwent incorrect transformation between the codepages to become U+2561, U+255E, and U+2559, correspondingly." CreationDate="2019-12-05T21:32:36.003" UserId="8" />
  <row Id="9708" PostId="6013" Score="1" Text="@bytebuster Hmm.. I thought about this. Please, do answer this question with your very helpful information." CreationDate="2019-12-05T21:36:58.827" UserId="9" />
  <row Id="9721" PostId="6013" Score="3" Text="@bytebuster, I'd like to ask you to be patient and tolerant of the answers provided by other users. &quot;It can't be helpful&quot; — wrong, it certainly might be helpful if Yola's &quot;suggest&quot;ion is right. It might also be wrong. But it certainly might appear to be helpful. If you have a better solution for this question, I'd rather have you answer it by yourself, not saying to other users they're not helping. Suggesting changes or creating your own answer is always better than just criticizing." CreationDate="2019-12-08T13:12:38.710" UserId="240" />
  <row Id="9709" PostId="6015" Score="0" Text="Не зовсім зрозумію суть питання. Рибал***к***а — (кому?) рибал***ц***і — (чий?) рибал***ч***ин; пап***к***а — (де?) у пап***ц***і; по-моєму, очевидно, що в цих словах чергування відбувається (а як же інакше можна сказати «кому?»/«де?»). Чи Ви маєте на увазі якісь суто формальні правила, якими міг би користуватися, наприклад, іноземець, що зовсім не знає мови, або автоматична система? (Але тоді, по-моєму, варто точніше окреслити категорію слів, для якої потрібні правила, наприклад, «іменники» або «іменники 1-ї відміни» абощо. Чи Ви справді хочете правила для всіх частин мови?)" CreationDate="2019-12-06T08:25:44.053" UserId="4" />
  <row Id="9710" PostId="6015" Score="2" Text="Так. Я про правила для іноземця чи програми. Правила для хоча б якихось частин мови. Мене цікавить чи існують вони взагалі, чи просто треба орієнтуватись по пам'яті." CreationDate="2019-12-06T15:18:19.677" UserId="2424" />
  <row Id="9712" PostId="6015" Score="0" Text="Хіба же [вчити](http://javot.net/mova/orf.htm#a22 &quot;наприклад, є новіші, зьвісно&quot;) і дивити на місця, де зазвичай такі зьміни бувають — до стику наростків, кінцївки дїӧслів тошчо. Відповідь буде дуже великою." CreationDate="2019-12-07T09:08:23.317" UserId="585" />
  <row Id="9718" PostId="6015" Score="0" Text="Увів в ґуґлі &quot;таблиця правил з української мови чергування приголосних&quot; і перемкнув на зображення. Отримав купу таблиць з відповідями. Такі таблиці не влаштовують?" CreationDate="2019-12-07T17:53:03.453" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9711" PostId="6016" Score="0" Text="Мабуть, проблема в тому, що Ви неправильно шукали. Я не зовсім тямлю, як правильно шукати в «ГРАК» фрагменти з розділовими знаками, але коли я шукаю з комою й пробілом після неї, то мені нічого не знаходить, а коли я шукаю з комою й пробілами з обох боків від неї, то знаходить." CreationDate="2019-12-06T19:47:49.990" UserId="4" />
  <row Id="9713" PostId="6017" Score="1" Text="Можливо є сенс відсортувати згідно кількості траплянь в ГРАКу? Це було б логічно." CreationDate="2019-12-07T10:16:32.923" UserId="9" />
  <row Id="9714" PostId="6017" Score="0" Text="@Yola, річ у тім, що результати пошуку, на які я посилаюся, — це результати пошуку «одна справа»/«одна річ»/«одне діло», а не «одна справа &lt;…&gt;, інша &lt;…&gt;»/«одна річ &lt;…&gt;, інша &lt;…&gt;»/«одне діло &lt;…&gt;, інше &lt;…&gt;». Я наразі не знаю, як у «ГРАКу» зробити точніший запрос; і вручну лічити теж не хочеться. (Окрім того, є ще варіанти, наприклад, хтось пише «друга» замість «інша», або комбінує «одна справа &lt;…&gt;, інше діло &lt;…&gt;», абощо.)" CreationDate="2019-12-07T11:24:07.290" UserId="4" />
  <row Id="9715" PostId="6017" Score="0" Text="Так, але не маючи іншої інформації, логічно виходити з того, що того чого більше знайшло навіть в такому форматі того і більше. Якщо ж є якась додаткова інформація, яка змушує надати перевагу саме такому сортування, то її варто надати." CreationDate="2019-12-07T11:38:51.047" UserId="9" />
  <row Id="9716" PostId="6017" Score="0" Text="@Yola, там переважна більшість траплянь у стилі «мені треба завершити одне діло», тому не думаю, що кількість про щось каже. Я ніякому варіанту не мав на увазі надавати перевагу (відсортував просто за абеткою зворотно). (Мені особисто найбільше подобається середній.)" CreationDate="2019-12-07T11:53:28.337" UserId="4" />
  <row Id="9825" PostId="6019" Score="1" Text="I'd like to share my thoughts here, as it is not another answer, just an addition to what is already written in the post. This song is a part of the album, and it was released next after &quot;Ikony&quot; song. &quot;U mene nemaje domu&quot; can be read as a song about internally displaced persons as well as about all the people that had to leave their homes throughout history. &quot;The rule of the good belt&quot; is connected to our past and our psychopatology and linkage to violence that lives in us cause of the postcolonial postviolence postgenocide society. The link to &quot;pravylo dobroho tonu&quot; is obvious as well." CreationDate="2019-12-18T12:38:08.477" UserId="240" />
  <row Id="9717" PostId="6022" Score="0" Text="*«нехарактерні такі сполучення голосних»* — citation needed. Також варто уточнити, які це — «такі»." CreationDate="2019-12-07T17:07:16.087" UserId="8" />
  <row Id="9756" PostId="6022" Score="0" Text="Брехня. Під впливом СРСР вже всі давно можуть використовувати подібні слова, де використовувалося &quot;е&quot; замість &quot;є&quot;. Вже давно характерні. Це так само як ф і хв. Відповідь не сучасна, а книжна.&#xA;Це зроблено для повернення до попередніх правил, які були до впливу СРСР на мову." CreationDate="2019-12-11T13:06:35.793" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9759" PostId="6022" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, якщо я зміню «загалом нехаректерні» на «загалом _історично були_ нехарактерні» — це буде краще?" CreationDate="2019-12-11T18:57:11.890" UserId="4" />
  <row Id="9719" PostId="6023" Score="0" Text="&quot;пиши, єк чуїш&quot;" CreationDate="2019-12-08T09:28:26.777" UserId="1633" />
  <row Id="9720" PostId="6023" Score="0" Text="@PaulGor Добре чуйиш!" CreationDate="2019-12-08T09:41:50.727" UserId="585" />
  <row Id="9742" PostId="6028" Score="0" Text="This word is not from Ukrainian. This is the influence of Russian culture." CreationDate="2019-12-10T16:26:45.650" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9743" PostId="6028" Score="1" Text="@AndriyIvanchenko Can you prove your statement?" CreationDate="2019-12-10T16:28:01.647" UserId="9" />
  <row Id="9744" PostId="6028" Score="2" Text="@AndriyIvanchenko I strongly disagree. Here's something for you to read: https://ukrainian.stackexchange.com/a/619/240" CreationDate="2019-12-10T16:28:31.910" UserId="240" />
  <row Id="9745" PostId="6028" Score="0" Text="Тепер я зрозумів що це за форум." CreationDate="2019-12-10T16:36:37.720" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9746" PostId="6028" Score="3" Text="@AndriyIvanchenko поділіться з людьми, будь ласка, щоби вони знали правду." CreationDate="2019-12-10T16:51:33.360" UserId="240" />
  <row Id="9747" PostId="6028" Score="1" Text="For me “schcho zha qui nya” looks like (partially incorrectly written) &quot;що за хуйня&quot;, which is the first version [expressed by bytebuster](/a/6029)." CreationDate="2019-12-10T21:27:50.783" UserId="4" />
  <row Id="9749" PostId="6028" Score="1" Text="Lol wow thank you all for commenting. This is all very helpful and I truly appreciate it. I don’t intend to use this to just anyone but I saw my friend Sasha pop up on FB and I wanted to say hey since it’s been so long. He’s got a great sense of humor so I only hoped to use the phrase in a message to him. Perhaps he will know and correct me but this helps. Either way if I say it wrong I know he will appreciate the effort attempting to greet him like he taught me lol. It’s for sure Ukrainian though not Russian I know at least that much. Thank you all for being so cool to answer my question! " CreationDate="2019-12-11T04:38:01.257" UserId="2432" />
  <row Id="9754" PostId="6028" Score="0" Text="Який сенс у розповсюдженні низької культури мови?" CreationDate="2019-12-11T10:46:31.060" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9750" PostId="6029" Score="0" Text="I’m a noob to this site lol but I def wan to ty. This was a curiosity post I’ve been thinking of this phrase for years and had to finally ask! As a student of languages I know it’s not ok to just curse without being aware of what I’m saying and who I’m saying it to! The first statement I appreciate most of all. I was thinking that it’s probably something he and his friends use colloquially. Ty so much for being so thorough. I know next to no Ukrainian. Spanish tho and some French/ Japanese/ German mostly. I’ll try messaging him tho with the phrase and report back! Thanks again!!!" CreationDate="2019-12-11T05:16:34.743" UserId="2432" />
  <row Id="9751" PostId="6029" Score="0" Text="@Rezz, glad to help. There are lots of &quot;nice&quot; phrases to greet someone, from easy-to-learn ones to tongue-twisting dialectisms. Personally, I would prefer if a foreign friend employed these words (expending their time and effort to produce it with a minimal accent possible!) instead of swear ones when greeting me. :-) Nevertheless, if you find this answer most useful, please consider marking it &quot;Accepted&quot; (a green check mark underneath the voting buttons). You can revise this mark at any time if a better answer emerges." CreationDate="2019-12-11T05:17:01.140" UserId="8" />
  <row Id="9752" PostId="6029" Score="1" Text="Ty so much! I’ll do that. Again I wouldn’t go around swearing to anyone but we’d say it to each other every time we met we would greet with that phrase, it was hard for me to pronounce it so it became an inside joke. I wouldn’t greet anyone else like that ever but we both have the same sense of humor and he would appreciate me trying lol. I won’t say that with no context either. I still really appreciate the feedback but this is one of those cases where i am positive it would b appropriate just because we kept in touch for a bit after he left even and he would greet me that way lol. Ty dude!" CreationDate="2019-12-11T06:15:48.807" UserId="2432" />
  <row Id="9753" PostId="6029" Score="1" Text="Got the answer straight from my friend, Oleksandr (Sasha)... “ Yes , що за хуйня is correct“ !! There you have it! It does mean “What the fck is up” Now we all learned something new lol. He lives in Kiev but I believe he grew up outside of but near Kiev. I do apologize for the swearing but I knew he’d get a kick out of me remembering that! And I didn’t start the conversation with “Scho za qui-nya” btw   Thanks again cuz as ridiculous as my question was it has been on my mind for years and I never got to ask him before because I forgot his real name was Oleksandr until it popped up today!" CreationDate="2019-12-11T10:19:03.417" UserId="2432" />
  <row Id="9758" PostId="6029" Score="2" Text="@Rezz it's Kyiv, not Kiev" CreationDate="2019-12-11T16:23:50.500" UserId="240" />
  <row Id="9774" PostId="6030" Score="1" Text="Я в сказав, що _вплив_ — це радше _influence_; а _effect_ хоча й має доволі широкий спектр значень, але в цьому контексті я б усе-таки перекладав його як _ефект_. Тобто все-таки _[ефект «ОГО!»](/a/5164)_, а не _вплив «ОГО!»_. А просто одне слово «ОГО!» стане загальнозрозумілим у ролі назви явища лише тоді, як стане загальновідомим словосполучення _ефект/вплив «ОГО!»_ (тоді люди почнуть його скорочувати, але не раніше). Але це лише моя думка, можливо я неправий. У будь-якому разі мені подобається ця відповідь (хоч я й частково незгоден)." CreationDate="2019-12-13T18:12:02.020" UserId="4" />
  <row Id="9775" PostId="6030" Score="0" Text="З точки зору словника - це слова синоніми. З моєї точки зору, і якщо почитати переклад та етимологію, та й за значенням в даному випадку, то стає зрозумілим, що можна використовувати слово вплив. Немає доводів проти використання слова вплив у значенні перекладу слова effect з англійської." CreationDate="2019-12-13T19:13:50.170" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9776" PostId="6030" Score="0" Text="influence - це сила впливу, властивість впливати, а не сам вплив." CreationDate="2019-12-13T19:26:05.923" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9814" PostId="6030" Score="1" Text="Може тоді вже ого-враження або ого-ефект. Слово ефект є в словнику." CreationDate="2019-12-17T06:25:18.017" UserId="1067" />
  <row Id="9777" PostId="6033" Score="0" Text="Isn't ьо the right sound?" CreationDate="2019-12-13T19:27:21.137" UserId="240" />
  <row Id="9780" PostId="6033" Score="0" Text="@P.Vowk What do you mean? For Ukrainian itʼs just _previous half-soft consonant + o_. As I writed, not every consonants can be soft (for example, for Muscovian itʼs famous _ц_, hovewer they can sometimes write as soft, because their language mostly based on transliteration) and _e_ is closer to _ö_ then _o_." CreationDate="2019-12-13T21:12:44.787" UserId="585" />
  <row Id="9792" PostId="6036" Score="0" Text="не певен, що ви домішуєте саме код, адже гілка може містити багато іншої інформації, наприклад, зображення, базу даних тощо." CreationDate="2019-12-14T16:18:37.897" UserId="9" />
  <row Id="9811" PostId="6036" Score="9" Text="Домішати - це дуже, ДУЖЕ поганий переклад. Кажу це як програміст і людина із гарною англійською. Потрібно підмітити, код не мерджать, мерджать гілки зі змінами в коді в системах контролю версій. Під цим розуміють застосування змін із однієї гілки в іншу таким чином, що ті зміни стають присутніми в обох гілках, злиття змін." CreationDate="2019-12-16T11:08:41.980" UserId="2097" />
  <row Id="9812" PostId="6036" Score="0" Text="@improbable термін merge в комп'ютерній термінології з'явився ще коли необхідно було робити merge data в базах даних, тому справді, &quot;домішати&quot; не найкращий варіант перекладу.&#xA;&#xA;Я погоджуюся для перекладу терміну merge було б більш доречно використовувати варіанти, які були запропоновані в коментарях - &quot;об'єднати&quot; або &quot;зростити&quot; гілки проекту." CreationDate="2019-12-16T11:32:59.603" UserId="2251" />
  <row Id="9813" PostId="6036" Score="3" Text="@JabbyPanda Ніколи не чув, щоб хтось казав merge data в базах даних і я працюю в індустрії. Дані вносять, вставляють, мігрують, але не зливають. Про мене, найкращий варіант - &quot;злиття&quot; і слово дуже добре передає про що іде мова(див. 2 значення https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=36551&amp;page=1152)" CreationDate="2019-12-16T13:42:03.890" UserId="2097" />
  <row Id="9820" PostId="6036" Score="0" Text="У *мішати* є ще перевага звукової подібності до *мержити*." CreationDate="2019-12-18T00:14:17.180" UserId="9" />
  <row Id="9836" PostId="6036" Score="1" Text="@AndriyIvanchenko Правильно, всі коміти(зміни) із однієї гілки зливаються/об'єднуються зі комітами(змінами) поточної/цільової гілки. Але гілки зміни якої зливаються не отримує змін гілки в яку зливають, тому слово merge, можливо, не дуже гарно передає суть процесу однак саме це слово вживається в гіті(система контролю версій)." CreationDate="2019-12-19T09:24:21.270" UserId="2097" />
  <row Id="9948" PostId="6036" Score="0" Text="@impobable &#xA;&#xA;команда MERGE в SQL&#xA;https://docs.microsoft.com/en-us/sql/t-sql/statements/merge-transact-sql?view=sql-server-ver15" CreationDate="2019-12-27T23:12:29.817" UserId="2251" />
  <row Id="10797" PostId="6036" Score="0" Text="Домішати можна абищо новачка у воду, зрощують зазвичай  кістки, а Code Flow! Ви бачили як виглядає, коли application продукує код? Він саме тече по екрану у віконці термінала :)" CreationDate="2020-10-24T01:39:25.293" UserId="2207" />
  <row Id="10827" PostId="6036" Score="0" Text="Див. також [тут](//chat.stackexchange.com/rooms/115766)." CreationDate="2020-11-02T16:42:29.247" UserId="4" />
  <row Id="10086" PostId="6038" Score="3" Text="Можна зливати компанії, але вони теж не рідина." CreationDate="2020-01-29T23:00:44.060" UserId="2514" />
  <row Id="10087" PostId="6038" Score="1" Text="@VictorSergienko  Злиття компанії створює єдине ціле. Об'єднання гілок не зливає гілки в єдине ціле, а створює лише місце з'єднання, місце зрощення. Гілки до місця з'єднання залишаються присутні. Якщо знищити місце з'єднання, то гілки нікуди не зникнуть. Після об'єднання компаній буде важко роз'єднати їх до попередніх станів. Так само як і рідини. Коли ви зливаєте рідини до купи, то вам важко буде роз'єднати їх окремо. Але щодо об'єднання компаній я б теж не використовував слово злити, адже злиття не передбачає досягнення якогось порядку. Але ж компанії об'єднують за певним порядком." CreationDate="2020-01-30T08:14:37.247" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10088" PostId="6038" Score="0" Text="@VictorSergienko Якщо враховувати, що термін &quot;злити компанії&quot; якимось чином прийшов до нас з Англії, то я переконаний, що це черговий ляп в перекладі. Адже для злиття рідин використовують слово combine, а термін пішов від слова merge." CreationDate="2020-01-30T08:18:17.873" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10089" PostId="6038" Score="3" Text="І даремно. Company merger - давній термін, а гілки в гіті позначають не фізичне дерево, а дерево часу. Два паралельні часові потоки, які потім зливаються і далі продовжуються як одне ціле. Дніпро і Самара зливаються, і теж нікуди з мапи не зникають." CreationDate="2020-01-30T08:25:03.827" UserId="2514" />
  <row Id="10090" PostId="6038" Score="0" Text="@VictorSergienko Річки не зливаються. Вони не можуть самі себе злити. Вони утворюють гирло. Одна річка може впадати в іншу, або якось інакше. Якщо річки злити, то це означає, що одна з річок зникає і в результаті створюють нове об'єднання." CreationDate="2020-01-30T08:37:44.793" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10091" PostId="6038" Score="1" Text="@VictorSergienko &quot;а гілки в гіті позначають не фізичне дерево, а дерево часу&quot; Основою цього є подібність до дерева і його особливостей." CreationDate="2020-01-30T08:43:04.247" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10095" PostId="6038" Score="0" Text="Ви маєте право на власну ментальну модель гіта, річки і мови. Чи переконає вас доведення того, що річки можуть зливатися, а а гілки дерева роблять не merge, а graft (теж є терміном гіта)?" CreationDate="2020-01-30T17:21:00.450" UserId="2514" />
  <row Id="10096" PostId="6038" Score="0" Text="@VictorSergienko Мені цікаво. Але якщо я правильно зрозумів, то ваші слова лише закріпили мою точку зору. Бо graft - це прищепа. Функція та дії узгоджені з щепленням до гілки дерева іншої гілки. Все збігається. Не розумію супротиву проти мого пояснення суті речей." CreationDate="2020-01-30T18:11:20.133" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10829" PostId="6038" Score="0" Text="Перепрошую, але результатом зливання є наново наповнений водою бачок унітаза. А результатом злиття, так, є саме об'єднання." CreationDate="2020-11-02T18:01:04.327" UserId="2207" />
  <row Id="11686" PostId="6038" Score="0" Text="Дякую, я знаю, як працює git merge. Саме зараз я в своїй компанії вхожу в експертну групу. А ось з вашої послідовності технічно неточних тверджень мені здається, що ви не дуже розумієте предмет. Ви побудували власну ментальну модель (занадто ускладнену, як на мене) і захищаєте її. Подальше обговорення вважаю недоцільним, свій голос я подав." CreationDate="2021-07-09T04:25:49.463" UserId="2514" />
  <row Id="11740" PostId="6038" Score="1" Text="Ви робите неправильний висновок з документації, бо ви його робите не з самого прикладу, скільки з власних дилетантських теорій. Та і зрощують не гілки між собою, а одну зламану чи відрізану гілку, як зламану кістку, наприклад. В садівництві нема терміну для двох гілок, які зрощують, щоб утворити кільце, як в прикладі, це садівницький нонсенс. Наша група розмовляє лише англійською і не займається перекладами." CreationDate="2021-08-19T16:34:42.907" UserId="2514" />
  <row Id="11741" PostId="6038" Score="0" Text="Мабуть, ваша теорія заслуговує окремого розбору, бо аж 5 людей знайшли її вартою голосу. &#xA;Напишу і опублікую." CreationDate="2021-08-19T16:45:40.813" UserId="2514" />
  <row Id="11743" PostId="6038" Score="0" Text="Ось [я натайпив статтю](https://docs.google.com/document/d/1acTUSlN2BvruqFercAVXoY-AmX-RHzup6Pzp741GldI/edit).&#xA;Тож, що я зроблю. 1. Я за день-два видалю свої останні 3 коментарі, бо comments are not for extended discussion. 2. @AndriyIvanchenko, я пропоную вам прочитати статю, обмислити її десь дні зо три (раніше не треба), і переробити свою відповідь. Якщо ви не погодитися з аргументацією, я опублікую статтю на сайті спеціалістів dou.ua, і хай вони голосуванням вирішать, хто правий. Якщо замінусують мене — ну що ж, я програю цю суперечку." CreationDate="2021-08-19T18:13:04.030" UserId="2514" />
  <row Id="11746" PostId="6038" Score="0" Text="Розширив параграф про &quot;зрощування&quot; у відгуку. На жаль, продовжувати дискусію тут буде проти правил SE, з кожним новим коментарем ми ризикуємо, що робот перетворить їх на чат. Що я можу зробити - це написати ще одну альтернативну відповідь, теж у форматі &quot;чому інші відповіді неправильні, а ця правильна&quot;. Це вже за пару днів, мабуть." CreationDate="2021-08-19T19:05:13.230" UserId="2514" />
  <row Id="11847" PostId="6038" Score="0" Text="Зростити можна гілки живого дерева, мертвого - ніт." CreationDate="2021-10-09T21:44:57.517" UserId="2207" />
  <row Id="9807" PostId="6039" Score="0" Text="А чим саме [це](//uk.wikipedia.org/wiki/Таблиця_МФА_для_української_мови) не підходить: (а) хочете щось типу такого, але для певних діалектів, а не для мови загалом; (б) хочете щось типу такого, але щоб було стандартизоване, а не просто навмання вибране; (в) обидві здогадки неправильні?" CreationDate="2019-12-15T12:50:10.727" UserId="4" />
  <row Id="9808" PostId="6039" Score="0" Text="@Sasha Ваша ланка вже була в мойому запиті. Радше **(б)**. Чому не **(а)** — коли дивити лише для певної говірки, то там можливо нерозкритий звук, властивий гиншим, а отже відняти одного слова з слівного набору. Хочу шчось штибу унормованого, але на рівні говірок Українських мов. Ось [тут](https://i.tyzhden.ua/content/photoalbum/2012/10_12/04/tyshenko/tyshenko.pdf) наприклад дуже лиш частково розкрито на рівнї Словянської родини. Хоча я не проти брати і МФА для говірок, то може полегшити справу." CreationDate="2019-12-15T13:10:55.653" UserId="585" />
  <row Id="9810" PostId="6039" Score="0" Text="Дякую. («Ваша ланка вже була в мойому запиті» — я знаю, я коментував лише тому, що хотів зрозуміти, чим не підійшло.)" CreationDate="2019-12-15T13:37:52.663" UserId="4" />
  <row Id="9888" PostId="6039" Score="1" Text="Очевидно, що подібних стандартизованих наборів не існує нині в природі, бо майже ніхто не займається порівнянням різних українських діялектів, обмежуючись вивченням якогось окремого чи невеликої групи. Та й для діялектів майже немає описів засобами МФА; наприклад, я колись намагався скласти щось подібне, однак не знайшов необхідної інформації." CreationDate="2019-12-23T14:09:37.347" UserId="1633" />
  <row Id="11681" PostId="6040" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko Я сказав би навпаки - дані з обох гілок в результаті - результовній гілці, але одна з гілок залишається незмінною. Мені *вплести* більше подобається ніж *вростити*. І, через те, що merge зберігає всю інформацію, то можна і *розплести* чи *виплести*. Утворити подібні дієслова від *зростити* не дуже виходить." CreationDate="2021-07-08T12:47:53.053" UserId="9" />
  <row Id="11683" PostId="6040" Score="0" Text="Про історію, якщо ви маєте гілку отриману в результаті merge, то ви можете відновити дві оригінальні гілки. І мати слова для цього було б добре. Англійською я б мабуть сказав unmerge. А от зі *зростити* нічого вдалого не виходить придумати." CreationDate="2021-07-08T17:08:38.337" UserId="9" />
  <row Id="11767" PostId="6040" Score="0" Text="Абсолютно згодний, що merge стосовно files і commands краще і семантично правильно перекласти, як об'єднання файлів, команд." CreationDate="2021-09-13T16:16:35.187" UserId="2207" />
  <row Id="9821" PostId="6041" Score="1" Text="In Ukrainian apostrofe means that a sound of previous letter is not «soft». Ukrainian _m_ is always «hard», so there is apostrofe and no etymology." CreationDate="2019-12-18T06:13:18.640" UserId="585" />
  <row Id="9828" PostId="6041" Score="3" Text="Voting aims to improve the quality of the questions. What's the reason for the down-voting in this case? It's better to explain what's wrong with this question together with the down-voting. I really came with a small knowledge about this language and it doesn't seem welcoming to me as a learner of this language." CreationDate="2019-12-18T14:42:34.577" UserId="995" />
  <row Id="9829" PostId="6041" Score="0" Text="I didn't vote down, but here's what would have been the reason for my downvoting in case I did. I googled &quot;apostrophe in Ukrainian&quot; and the first [link](https://www.ukrainianlanguage.org.uk/read/unit20/page20-3.htm) was sufficient to understand that it's got a phonetical function only." CreationDate="2019-12-18T15:00:00.920" UserId="240" />
  <row Id="9830" PostId="6041" Score="1" Text="I agree. Just have to say that based on experience in past, it was really difficult for me to find specific information about some question about Ukrainian language. I'll google in future before I post questions. Thanks." CreationDate="2019-12-18T15:08:14.220" UserId="995" />
  <row Id="9835" PostId="6041" Score="1" Text="@UbiquitousStudent Probably your question got downvoted because you haven't done any research on the topic whatsoever. It's mandatory for questions in the SE network to contain at least a basic amount of research on the topic from the person who asks. Essentially in this instance, you just asked people to google instead of yourself and the biggest problem - there are correct and complete resources on the web that answer your question, e.g. the link provided by P. Vowk." CreationDate="2019-12-19T09:16:59.750" UserId="2097" />
  <row Id="9843" PostId="6041" Score="0" Text="@Ubiquitous Student folks probably downvoted your question since it makes absolutely no sense in English. You made a number of errors in it." CreationDate="2019-12-21T03:05:16.960" UserId="331" />
  <row Id="9850" PostId="6041" Score="0" Text="Indeed,  I edited it. Thank you" CreationDate="2019-12-21T10:52:45.070" UserId="995" />
  <row Id="9838" PostId="6045" Score="0" Text="цікаві версії, дякую!" CreationDate="2019-12-19T21:57:42.733" UserId="435" />
  <row Id="9842" PostId="6046" Score="2" Text="@AndriyIvanchenko, СУМ-11, здається, з Вами незгодний. І що означає «від однакових половин»?" CreationDate="2019-12-20T12:01:58.690" UserId="4" />
  <row Id="10911" PostId="6046" Score="0" Text="Щодо співмірний, то гадаю, що в словнику помилка. Подивіться на вживання [співмірності дефініції](https://arm.naiau.kiev.ua/books/logika/lections/lection2_4.html). Там йдеться про відповідність / однаковість." CreationDate="2020-11-19T14:28:33.703" UserId="9" />
  <row Id="9978" PostId="6047" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko  а якщо оце уточнення і так зрозуміло з контексту і не хочеться його повторювати?" CreationDate="2020-01-02T23:57:15.070" UserId="9" />
  <row Id="9851" PostId="6049" Score="0" Text="На UrbanDictionary проблема лиш у тому, що абетково вся кирилка перемішана безвідносно до мови. Там і болгарська, і російська, і, мабуть, ще купа кирилкових мов. Але загалом так, думаю, немає перешкод писати туди щось українською, хай буде ще й вона)" CreationDate="2019-12-21T11:10:58.450" UserId="240" />
  <row Id="9853" PostId="6051" Score="0" Text="Статті, на які ви посилаєтесь, не мають посилань на джерела, розміщені на не дуже авторитетних ресурсах, мають одруки в собі. Волів би проголосувати за цю відповідь, але не можу через якість джерел." CreationDate="2019-12-21T13:28:44.623" UserId="240" />
  <row Id="9855" PostId="6051" Score="1" Text="Я погоджуюся з тим, що джерела у мене так собі. Тому не бачу нічого страшного у тому, що за відповідь не буде проголосовано." CreationDate="2019-12-21T15:31:40.307" UserId="2443" />
  <row Id="9857" PostId="6051" Score="1" Text="Теж позиція. Дякую, що спробували пошукати." CreationDate="2019-12-21T17:10:13.583" UserId="240" />
  <row Id="9861" PostId="6053" Score="2" Text="Дякую за спробу. Це не зовсім те, що вимагалася у запитанні. Адже цікавить саме значення слів, а не переклад на інші мови або з інших мов." CreationDate="2019-12-22T04:19:26.350" UserId="2440" />
  <row Id="9866" PostId="6053" Score="0" Text="Добре, подякував. Таки змушений надати розгорнуту відповідь. Щодо &quot;чому перекладаємо саме на московську мову&quot;, бо зміни до Конституції є наслідком перемовин у нормандському форматі, де були продиктовані російськомовним Пуйлом і записані нашим російськомовним Президентом." CreationDate="2019-12-22T12:29:27.403" UserId="2207" />
  <row Id="9867" PostId="6053" Score="0" Text="Sasha, ви абсолютно вірно розумієте тлумачення цих слів і якщо маєте права на редагування моєї відповіді, додайте будь ласка свою. &#xA;Ми не можемо заперечувати, що українська і російська мови споріднені між собою більше за будь-які інші. Тож, щоб визначити істину, маємо переміститися із політичної площини в лінгвістичну. Російський префікс &quot;со-&quot; зазвичай передається ураїнською як &quot;су-&quot; або &quot;спів-&quot; із обмеженнями у застосуванні (коли вживати префікс спів- https://www.ar25.org/article/koly-vzhyvaty-prefiks-spiv.html)." CreationDate="2019-12-22T13:01:11.943" UserId="2207" />
  <row Id="9868" PostId="6053" Score="0" Text="Щоб краще зрозуміти тонкощі, перекладемо українською російські слова: &quot;совместимый&quot; и &quot;совместный&quot;." CreationDate="2019-12-22T13:08:43.730" UserId="2207" />
  <row Id="10910" PostId="6053" Score="0" Text="Можливо варто додати пояснення того, що таке спільна міра, наприклад - *Спільною мірою двох відрізків називається відрізок, який міститься в кожному з даних ціле число разів (без остачі). Не кожні два відрізки мають спільну міру, наприклад сторона і діагональ квадрата її не мають.* [(звідси)](https://sites.google.com/site/interestingmatematika/geometria/vidrizki)" CreationDate="2020-11-19T14:22:17.147" UserId="9" />
  <row Id="10912" PostId="6053" Score="0" Text="Також я не певен щодо *співмірності*, можливо ви могли б пошукати приклади вжитку цього слова і з цього зробити висновок. У мене склалось трохи інше уявлення про значення цього слова." CreationDate="2020-11-19T14:29:25.550" UserId="9" />
  <row Id="10916" PostId="6053" Score="0" Text="Співмірність перекладається латино, як proportionalitas (proportion-a-litas - залежно від ударів). В українській слово &quot;співмірний&quot; існує, але вживається переважно &quot;пропорційний&quot;." CreationDate="2020-11-23T13:53:39.687" UserId="2207" />
  <row Id="9891" PostId="6055" Score="1" Text="Не бачу причин для цього висновку *тобто на однаковість мір*. Наприклад, співзвучний, це зовсім не та саме такий, що видає однаковий звук." CreationDate="2019-12-23T18:49:54.133" UserId="9" />
  <row Id="9892" PostId="6055" Score="0" Text="Співзвучний - такий що можна почути та порівняти, схожий на інший звук" CreationDate="2019-12-23T20:16:31.020" UserId="2207" />
  <row Id="9894" PostId="6055" Score="0" Text="Їм байдуже як воно звучить, а виміряти як завжди - вам суди, нам прокуратура. Значення окремих слів можна закріпити потім змінами до Законів." CreationDate="2019-12-23T20:24:50.243" UserId="2207" />
  <row Id="9895" PostId="6055" Score="1" Text="@RomanMikhol це не так, ось [співзвучний](http://sum.in.ua/s/spivzvuchnyj) - тут також сказано - *той, що утворює співзвуччя, гармонює*" CreationDate="2019-12-23T20:57:23.937" UserId="9" />
  <row Id="9898" PostId="6055" Score="0" Text="Yola, то було моє власне визначення. Якщо утворює співзвуччя, то набуває ознаку музичного терміну. В музиці не існує співзвуччя, але є КОНСОНАНС." CreationDate="2019-12-24T01:18:26.850" UserId="2207" />
  <row Id="9899" PostId="6055" Score="0" Text="Andriy Ivanchenko, залежитеме від того як саме ділити, по-братерськи або по-чесному, на дві абсолютно рiвні частини навіть математично не завжди можна поділити, адже і снують більша і  менша половини." CreationDate="2019-12-24T01:23:49.153" UserId="2207" />
  <row Id="9902" PostId="6055" Score="1" Text="@RomanMikhol але є *співзвучність нот*, чи не так? І тут ідеться не про однакові чи схожі. Наприклад, ноти не інтервалі в пів тону (найменшому ненульовому інтервалі) неспівзвучні." CreationDate="2019-12-24T11:05:44.067" UserId="9" />
  <row Id="9903" PostId="6055" Score="1" Text="Якщо дві ноти формують одне ціле, це не означає, що вони половини." CreationDate="2019-12-24T11:06:28.513" UserId="9" />
  <row Id="9904" PostId="6055" Score="1" Text="Я вам навів приклад де *спів-* не вказує на однакоівсть мір, тобто ваш висновок хибний" CreationDate="2019-12-24T11:07:37.510" UserId="9" />
  <row Id="9913" PostId="6055" Score="1" Text="Яке складне слово включає корінь *пол*? // &#xA;Однакова вага нот в акорді - це лише ваше тлумачення. Якщо ви граєте мелодію, то головною в акорді може бути тоніка або домінанта, а друга нота допоміжною. // &#xA;Якщо в цьому вашому твердженні * спів- чи спільно- - на половинну міру, тобто на однаковість мір* важливий корінь, то це не видно з тесксту вашої відповіді. Якщо він важливий, то відредагуйте відповідь, щоб це було видно. //" CreationDate="2019-12-24T13:10:13.077" UserId="9" />
  <row Id="9923" PostId="6055" Score="0" Text="*Слова спільномірний і співмірний включають в собі корінь пол* - можете навести де сказано, що співмірний включає корінь *пол*? Може у мене щось погано відображається. Просто скопіюйте в коментар цитату." CreationDate="2019-12-24T20:49:56.350" UserId="9" />
  <row Id="9930" PostId="6055" Score="0" Text="Я особисто вдячний за цитати зі словників. Але теорію про «половини» теж не підтримую. Якщо слово (_етимологічно_) включає корінь «пол» («пів»), то це ще не означає, що (_сучасне_) його значення обов'язково пов'язане з половиною." CreationDate="2019-12-25T11:09:00.953" UserId="4" />
  <row Id="9957" PostId="6055" Score="0" Text="Yola, розумію що саме ви маєте на увазі, але давайте дискутувати. Спільною мірою для звучання нот може бути частота коливання повітря, яку можна привести до єдиної міри - кількості отриманої в одиницю часу енергії, дійсно, її розмір може відрізнятися. В такому випадку можна казати про сумірність впливу нот на отримане співзвуччя." CreationDate="2019-12-29T18:44:16.783" UserId="2207" />
  <row Id="9961" PostId="6055" Score="0" Text="Людина, тварина і комаха співіснують в єдиному середовищі одночасно незалежно одне від одного, спільною умовою їх існування є наявність повітря на планеті (дихання). Так само співзвуччя може виникати з різних окремих звуків. Спільною умовою існування співзвуччя буде одночасне відтворення (звучання) цих нот, а середовищем що поєднує - людський мозок." CreationDate="2019-12-30T03:57:04.540" UserId="2207" />
  <row Id="9918" PostId="6058" Score="0" Text="Я не певен, що в утворені подібних прикметників *спілкувАння* стоїть в одному ряду із *зведЕння* і *мовлЕння*. Хоча може дійсно просто треба звикнути." CreationDate="2019-12-24T14:34:22.683" UserId="9" />
  <row Id="9926" PostId="6058" Score="1" Text="За логікою «дія — результат» мало б бути так… Продукція — це результат; дія — це продукування; редакція — це результат; дія — це редагування; відповідно, редукція — це результат, редукування — це дія. Мовний і редукційний — це від результату (мова й редукція); мовленнєвий і зведеннєвий — це від дії (мовлення, редукування). Відповідно, якщо Ви шукаєте прикметник від результату (редукція → редукційний), то це має бути «звід → звідний» (так, звідний позначає _зокрема_ «який можна звести», але не лише це); а «зведення→зведеннєвий» є аналогом «редукування→[редукуваннєвий]», а не «… →редукційний»." CreationDate="2019-12-25T09:04:16.320" UserId="4" />
  <row Id="9927" PostId="6058" Score="1" Text="(@AndriyIvanchenko, це частково й до Вас теж.) «Я не певен… спілкувАння стоїть в одному ряду із зведЕння і мовлЕння» — так, справді, за логікою «дія (1) — подія (2) — наслідок (3)» (яку я не дуже люблю, але, наприклад, при перекладі книги керувалися саме нею) зведЕння/мовлЕння і спілдкувАння належать до різних категорій. Розв'язання (1) — розв'язування (2) — розв'язок (3). ЗведЕння/мовлЕння — це як розв'язання (1), а спілкувАння — це як розв'язування (2)." CreationDate="2019-12-25T09:08:56.777" UserId="4" />
  <row Id="9932" PostId="6059" Score="1" Text="Тобто висновок такий, що формально дозволено, але фактично нерекомендовано, — я правильно зрозумів?" CreationDate="2019-12-25T12:40:05.003" UserId="4" />
  <row Id="9933" PostId="6059" Score="0" Text="@Sasha Залежить від змісту." CreationDate="2019-12-25T12:51:05.990" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="9977" PostId="6059" Score="0" Text="А як саме залежить від вмісту (бо це справді це неочевидно з Вашої відповіді; хоч влна мені дуже подобається)?" CreationDate="2020-01-02T20:33:04.877" UserId="4" />
  <row Id="9938" PostId="6064" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Цей допис містить пропозицію, але не містить запитання. *«Ваша думка?»* прямо запрошує до відповідей, що ґрунтуються лише на власній думці (opinion-based answers), що прямо суперечить [правилам](https://ukrainian.stackexchange.com/help/dont-ask) цього сайту і мережі Stack Exchange. **У чому полягає запитання?**" CreationDate="2019-12-26T18:59:00.113" UserId="8" />
  <row Id="9941" PostId="6064" Score="0" Text="У тому, чи бачите ви раціональною таку пропозицію? Чи на вашу думку, це слабкий аргумент?" CreationDate="2019-12-26T21:14:22.890" UserId="905" />
  <row Id="9942" PostId="6064" Score="0" Text="@BohdanHdal Питання має мати конкретну відповідь, інакше відповіді будуть opinion-based,  що суперечить правилам на сайтах мережі SE. Ви вже запитували на сайтах SE, тому ви маєте знати ці правила. bytebuster залишив лінк, але ці правила є на кожному сайті мережі і вони універсальні." CreationDate="2019-12-26T21:20:05.837" UserId="2097" />
  <row Id="9943" PostId="6064" Score="0" Text="То мені видаляти цю гілку? Бо ж питання вжитку чи не вжитку певних слів - це частково річ, яка є предметом свідомої волі його використання на основі розуміння, що слово достатньо влучне." CreationDate="2019-12-26T21:29:18.790" UserId="905" />
  <row Id="9944" PostId="6064" Score="3" Text="@BohdanHdal, на мою думку, видаляти — не варто; варто — виправити недолік. Недолік полягає в тому, що з цією ввідною інформацією можна сформулювати цілу низку запитань. Тобто, усі оці 7 параграфів тексту, за якими може слідувати різне запитання. Приклади: (1) чи є слово «видиво» [усталеним](https://ukrainian.stackexchange.com/q/420/8)? (відп. — ні); (2) чи є воно питомим? (відп. — так); (3) чи є слово «видиво» синонімом слова «відео»? (відп. — так); (4) які дії я, як простий громадянин, можу робити, щоб популяризувати це слово?; (5) і багато інших різних запитань, що мають обʼєктивну відповідь" CreationDate="2019-12-26T22:31:46.593" UserId="8" />
  <row Id="9945" PostId="6064" Score="1" Text="@BohdanHdal Re: *«Бо ж питання вжитку чи не вжитку певних слів»* — от саме цього ми і не знаємо: **яке са́ме питання вжитку?**" CreationDate="2019-12-26T22:33:55.180" UserId="8" />
  <row Id="9947" PostId="6064" Score="0" Text="Дякую. Я спробую" CreationDate="2019-12-27T23:02:50.870" UserId="905" />
  <row Id="9955" PostId="6068" Score="0" Text="Дякую за відповідь" CreationDate="2019-12-29T00:51:37.983" UserId="905" />
  <row Id="10085" PostId="6069" Score="1" Text="Образ саме такий. Гілки саме зливаються, як річки, `merge` застосовується і до річок також. І далі два незалежні потоки (наприклад, часові потоки, як гілки в `git`), зливаються в один і далі йдуть разом." CreationDate="2020-01-29T23:00:14.483" UserId="2514" />
  <row Id="10800" PostId="6069" Score="1" Text="А звідки це зображення, якщо не секрет? (Тобто, я так розумію, Ви наводите дані з якогось словника — але варто вказати з якого.)" CreationDate="2020-10-24T09:37:16.100" UserId="4" />
  <row Id="10988" PostId="6069" Score="2" Text="Не дуже зрозуміло, що ви хотіли показати перекладом за посередництва російської." CreationDate="2020-12-30T20:19:15.187" UserId="1060" />
  <row Id="11687" PostId="6069" Score="1" Text="`не єдине ціле, а сукупність гілок з можливістю подальшого роз'єднання` - це твердження потребує доказів. &#xA;В git утворюється самє єдине ціле. А те. що можна повернутися назад у часі і відтворити момент до злиття - це функція системи контролю версій, і якісних її аналогій у фізичному світі і літературній мові ви не знайдете." CreationDate="2021-07-09T04:25:59.493" UserId="2514" />
  <row Id="11777" PostId="6069" Score="0" Text="@RomanMikhol чи можете надати твердження щодо того, же: а) російська є найближчою за семантичними ознаками, б) це входе в 98 %, а не 2 %." CreationDate="2021-09-14T08:40:21.153" UserId="585" />
  <row Id="11862" PostId="6069" Score="0" Text="@RomanMikhol Не працює злиття. Не вдається застосувати це слово. Об'єднання - так, інтеграція - можливо. Злиття - в смітник." CreationDate="2021-10-18T06:34:00.147" UserId="2864" />
  <row Id="11864" PostId="6069" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, так прямо ж у своїй відповіді і наводжу приклади, як вживати цей термін у реченні за для запобігання повторів інших)) &quot;|&quot; - це оператор логіки &quot;або&quot;." CreationDate="2021-10-19T10:21:34.520" UserId="2207" />
  <row Id="11878" PostId="6069" Score="0" Text="&quot;Злиття&quot; - це як зі &quot;вподобайкою&quot;. Слово наче використовують, але коли дивишся відео від філологів, то замість &quot;ставте вподобайки&quot; вони використовують правильне значення &quot;вподобайте наше відео&quot;. Тобто використати слово &quot;злиття&quot; може десь і можна десь в коморі, але терміном воно не може бути, бо не клеїться до змісту." CreationDate="2021-10-28T16:20:26.870" UserId="2864" />
  <row Id="9968" PostId="6071" Score="1" Text="https://uk.wikipedia.org/wiki/Прикладка" CreationDate="2019-12-31T07:36:24.547" UserId="4" />
  <row Id="10545" PostId="6073" Score="0" Text="Тобто єдиного &quot;офіційного&quot; способу поки не існує, так?" CreationDate="2020-05-13T10:09:02.580" UserId="51" />
  <row Id="10548" PostId="6073" Score="1" Text="@int_ua, наскільки я знаю — так." CreationDate="2020-05-13T10:38:56.540" UserId="4" />
  <row Id="9963" PostId="6074" Score="0" Text="@Yola, чому ж, по-моєму, думки/приклади, що стосуються теми (підтверджують погляди автора про те, як треба чи не треба передавати абревіатури), цілком доречні. Єдине що — не варто висувати такі незвичні твердження (що ЄС — росіянізм) без обґрунтування (от якби автор навів джерела/обґрунтування того, що ЄС — росіянізм, була б інша справа)." CreationDate="2019-12-31T06:06:13.450" UserId="4" />
  <row Id="9964" PostId="6074" Score="0" Text="RomAMO, мені подобається ідея передавати European Union як Європейська Унія ([унія](http://sum.in.ua/s/unija), здається, доречне слово; і зберігається схожіть з оригінальною абревіатурою). Але водночас Європейський [Союз](http://sum.in.ua/s/sojuz) я вважаю цілком прийнятною назвою (і вона усталеніша). З тим, що ЄС — росіянізм, я незгоден." CreationDate="2019-12-31T06:16:34.707" UserId="4" />
  <row Id="9969" PostId="6074" Score="0" Text="@Yola, я то не до холівару, просто перше що спало на думку в якості прикладу" CreationDate="2020-01-01T19:43:13.183" UserId="2463" />
  <row Id="9970" PostId="6074" Score="0" Text="@Sasha, і я про те, що вона загальновживана" CreationDate="2020-01-01T19:45:47.003" UserId="2463" />
  <row Id="9971" PostId="6074" Score="1" Text="@Yola, забрав взагалі, щоб не лізло в очі" CreationDate="2020-01-01T19:50:11.330" UserId="2463" />
  <row Id="11768" PostId="6075" Score="0" Text="Зазвичай, спочатку просять: &quot;тихіше, будь ласка&quot; і якщо не зрозуміло, застосовують гпубощі: &quot;стули пельку&quot;. :)" CreationDate="2021-09-13T16:18:58.927" UserId="2207" />
  <row Id="9976" PostId="6077" Score="0" Text="Зверніть, будь ласка, увагу на те, що я писав [тут](/q/6071#comment9972_6078) (і [тут](/q/3270#comment9973_6080))." CreationDate="2020-01-02T19:16:45.340" UserId="4" />
  <row Id="9981" PostId="6077" Score="0" Text="Дуже суб'єктивно і багато помилок." CreationDate="2020-01-05T18:37:20.823" UserId="2097" />
  <row Id="9982" PostId="6083" Score="1" Text="Будь ласка, уточніть запитання. «Таким чином» — може мати багато інтерпретацій. Про що са́ме ви запитуєте? Про жирний шрифт? Про параграфовий відступ між репліками? Про одиничний (замість подвійного) character spacing при позначенні імені персонажа? Про дефіс (замість m-dash) при виділенні прямої мови? Про ще щось?" CreationDate="2020-01-07T05:41:41.460" UserId="8" />
  <row Id="9990" PostId="6083" Score="1" Text="Здебільшого саме так оформлюють п'єси, де актори читають тексти по ролях." CreationDate="2020-01-07T12:11:32.160" UserId="2207" />
  <row Id="9983" PostId="6084" Score="1" Text="Ви зробили ретельний аналіз, але, НМД, зробили неправильний висновок. «Статистика за/по контрагентах/м» означає «статистика по **кожному** контрагенту»: тобто, контрагент1=100грн, контрагент2=500грн і т.д. Тобто, перелічення множини (контрагентів) по одному. Таким чином, «рахувати **по** пальцях», «читати **по** складах» здається найкращою аналогією." CreationDate="2020-01-07T08:56:07.370" UserId="8" />
  <row Id="9984" PostId="6084" Score="0" Text="НМД? Що це? Ви могли б пояснити, що це за правило із *кожним*? Я дивився в Л.П. тут https://imgur.com/a/lDKZ1Sn і не побачив жодного валідного варіанту для контрагентів/документів. Ви маєте на увазі, що це міра/кількість?" CreationDate="2020-01-07T09:07:01.663" UserId="2097" />
  <row Id="9985" PostId="6084" Score="1" Text="НМД = на мою думку. :) Що стосується мого тлумачення словосполучення «статистика за/по контрагентам/х» — ну от самі відповідьте на питання — що це словосполучення означає на практиці? Мені здається, що це перелічення елементів множини, один за одним. Чи є інші тлумачення?" CreationDate="2020-01-07T09:12:10.797" UserId="8" />
  <row Id="9986" PostId="6084" Score="0" Text="Необов'язково, я трактував це слово так - &quot;статистика ПРИЙМЕННИК (**всіх**) контрагентів&quot;. Крім того, навіть, якщо це перелічення елементів множини, один за одним, як воно корелюється із Л.П. https://imgur.com/a/lDKZ1Sn Які у вас аргументи щодо переваги саме варіанту &quot;по&quot;? Мені цікаво це, бо я, можливо, теж не маю рації і буде чудово, якщо ми зможемо сформувати більш канонічну відповідь." CreationDate="2020-01-07T09:17:04.627" UserId="2097" />
  <row Id="9987" PostId="6084" Score="1" Text="«всіх» = «всіх сумарно разом» або «всіх» = «кожного окремо»? Я ж кажу, треба зʼясувати фізичний сенс словосполучення, інакше буде неможливо встановити суб'єктні відносини між словами «статистика» і «контрагент». Якими ці відносини є, з вашої точки зору? Для мене ці відносини — перелічення елементів множини." CreationDate="2020-01-07T09:24:11.943" UserId="8" />
  <row Id="9988" PostId="6084" Score="0" Text="«всіх» = «всіх сумарно разом»." CreationDate="2020-01-07T09:37:05.093" UserId="2097" />
  <row Id="9989" PostId="6084" Score="0" Text="Ага. «Статистика контрагентів» = статистика усіх контрагентів, взятих сумарно разом. Одне число. А «річна статистика» = статистика усіх років сумарно разом? Тобто, «річна статистика державного боргу України» = одне-єдине число, яке містить суму усіх державних боргів України, починаючи з Рюриковичів?" CreationDate="2020-01-07T09:53:19.517" UserId="8" />
  <row Id="9993" PostId="6084" Score="0" Text="Let us [continue this discussion in chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/103002/discussion-between-improbable-and-bytebuster)." CreationDate="2020-01-07T20:27:17.353" UserId="2097" />
  <row Id="10007" PostId="6084" Score="0" Text="bytebuster, перепрошую, але тут змушений з вами не погодитися, бо маю освіту саме з економічної статистики. Статистика будь-чого - це завжди довжелезні таблиці, фактично, набори даних, які обробленому виді іноді можуть бути перетворені у графіки для наглядності. Не існує &quot;річної статистики&quot;, якщо не на дні ріки, але існує річний баланс і навіть там будуть дві зведені цифри. От подивіться https://ukrstat.org/operativ/oper_new_rus.html" CreationDate="2020-01-08T23:11:22.467" UserId="2207" />
  <row Id="9991" PostId="6087" Score="0" Text="а чому ви перекладаєте з *однофамилец*, а не, наприклад, з *namefellow*?" CreationDate="2020-01-07T14:18:54.667" UserId="9" />
  <row Id="10005" PostId="6087" Score="0" Text="Окрім того, запитання містить оцінку перекладу саме з російської, а не будь-якої іншої мови." CreationDate="2020-01-08T17:10:21.820" UserId="2207" />
  <row Id="9992" PostId="6088" Score="1" Text="Будь ласка, завжди додавайте посилання, які підтверджують ваші означення та твердження. Також має сенс уважно читати текст запитання і зосереджувати відповідь на тому, щоб насправді відповідати на запитання, яке вказано у останньому параграфі." CreationDate="2020-01-07T15:05:32.660" UserId="8" />
  <row Id="9999" PostId="6088" Score="0" Text="Будь ласка не видаляйте мої коментарі до моїх відповідей!" CreationDate="2020-01-08T12:06:12.690" UserId="2207" />
  <row Id="10000" PostId="6088" Score="0" Text="Як взагалі отих от професорів з 60-х, що кожною своєю думкою пригнічували українську мову можна вважати за поважні джерела?" CreationDate="2020-01-08T12:10:15.370" UserId="2207" />
  <row Id="11265" PostId="6089" Score="0" Text="За вашим прикладом росіянин - це людина з Росії, але вони кажуть рюські. А як щодо України, Польщі, Румунії, Греції - ні." CreationDate="2021-03-16T15:16:15.617" UserId="2207" />
  <row Id="10008" PostId="6091" Score="0" Text="-1: Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2020-01-09T09:19:24.133" UserId="8" />
  <row Id="10011" PostId="6095" Score="2" Text="The question was asked in English, so it is [recommended](https://meta.stackexchange.com/q/278208/) to answer in English as well or, even better, make two sections of your answer, Ukrainian and English. Otherwise the entire answer may appear useless for the OP." CreationDate="2020-01-12T23:57:47.450" UserId="8" />
  <row Id="10014" PostId="6095" Score="2" Text="@bytebuster, on the other hand, I appreciate Andriy Ivanchenko for writing an answer anyway. I rate in the following way: (neutral) writing no answer, (better) writing an answer in unexpected language; (the best) writing an answer in the desired language. I.e. if an answerer isn't convenient enough with desired language, IMHO it's still good to write an answer in other one (and letting others to edit/translate/amend it)." CreationDate="2020-01-13T09:23:06.857" UserId="4" />
  <row Id="10016" PostId="6095" Score="0" Text="@Sasha, คุณพูดถูกครับ ขอตอบคุณในภาษาสุ่มทุกเวลา — hopefully, my response in an unexpected language was &quot;unexpected&quot; and &quot;better&quot; enough :-)" CreationDate="2020-01-13T13:50:53.437" UserId="8" />
  <row Id="10017" PostId="6095" Score="1" Text="@bytebuster Буду вдячний, якщо додасте переклад англійською." CreationDate="2020-01-13T17:28:49.300" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10018" PostId="6095" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, там неочікуваною мовою написано: «пан має рацію; дозвольте мені щоразу відповідати панові неочікуваною мовою»." CreationDate="2020-01-13T18:05:17.193" UserId="8" />
  <row Id="10019" PostId="6095" Score="2" Text="@bytebuster на цьому сайті дозволені лише дві, ви можете на власний вибирати будь-яку з них і відповідати неї. Але навіть, якщо б хтось хто не може писати жодною з цих мов зайшов і дав би якісну відповідь, наприклад, тайською, то я б переклав." CreationDate="2020-01-13T18:58:24.060" UserId="9" />
  <row Id="10020" PostId="6095" Score="0" Text="@bytebuster А де пишуть про очікувану мову? Як зрозуміти, що очікують саме англійською відповідь? Повідомте мені, будь ласка, на майбутнє. В мене не достатній рівень англійської для правильної відповіді саме англійською мовою. Я можу лише спробувати, але чи зможе хтось перевірити мою відповідь і виправити можливі помилки? Теоретично, якщо людина запитує про такі тонкощі з зірка-зоря, то вона знає достатньо мову, щоб зрозуміти відповідь українською. Можливо я не правий. Поясніть, будь ласка, детальніше." CreationDate="2020-01-14T16:20:37.420" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10021" PostId="6095" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, це питання не до мене; &quot;(better) writing an answer in [unexpected language](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/6094/#comment10014_6095)&quot; від diamond-модератора залишає мало місця для інтерпретацій. Прямої вимоги відповідати тією ж мовою, що запитання, не існує, але окрім вимог, є ще здоровий глузд (іноземець, що вивчає мову, не завжди може зрозуміти відповідь) та netiquette (правила хорошого тону). […]" CreationDate="2020-01-14T17:03:27.827" UserId="8" />
  <row Id="10022" PostId="6095" Score="0" Text="[…] Стосовно *«В мене не достатній рівень англійської»*, відповідь проста: на цьому сайті є ~1,900 запитань, з яких ~100 не мають відповідей взагалі і ще кількасот потребують кращих відповідей. Re: *«чи зможе хтось перевірити мою відповідь і виправити можливі помилки»* — вважаю, що так. Це одночасно буде і вашою практикою з англійської." CreationDate="2020-01-14T17:06:20.927" UserId="8" />
  <row Id="10012" PostId="6096" Score="0" Text="thanks! I'd read the dictionary definition. My question was about register and style. Are зоря and зірка (used with the 'astronomical object' meaning) interchangeable in all contexts? For example: &#xA;1. Which word sound the most stylistically neutral? &#xA;2. Which word is more appropriate for an astronomy textbook?&#xA;3. Which word is more appropriate for indicating a star in the sky in an informal setting?" CreationDate="2020-01-13T07:53:47.327" UserId="2308" />
  <row Id="10013" PostId="6096" Score="0" Text="@Lorents, for me it seems that the answer for all three questions would be &quot;зірка&quot;. It looks the most neutral, the most applicable for scientific context and the most used in everyday speech. However I neither can provide any proofs nor can provide any estimation of degree to which _зоря_ is less applicable." CreationDate="2020-01-13T08:25:16.203" UserId="4" />
  <row Id="10015" PostId="6096" Score="1" Text="thanks! So it seems that I could never go wrong using зірка." CreationDate="2020-01-13T10:23:19.170" UserId="2308" />
  <row Id="10026" PostId="6099" Score="4" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Чи робили ви спробу самостійного пошуку відповіді на це запитання? Наша спільнота найкраще сприймає запитання, що містять бодай спробу самостійно розібратися з запропонованою проблемою. Одним із можливих прикладів може бути, коли ви переглянули кілька різних джерел, і вони суперечать один одному." CreationDate="2020-01-15T17:03:08.030" UserId="8" />
  <row Id="11982" PostId="6099" Score="0" Text="Високосний рік - це рік, в якому триста шістдесят днів, а не триста шістдесят п'ять як зазвичай. Чи потрібна кома перед як?" CreationDate="2022-02-03T21:52:07.693" UserId="4391" />
  <row Id="11983" PostId="6099" Score="0" Text="@name, у Вашому випадку, я вважаю, кома потрібна." CreationDate="2022-02-04T05:17:33.150" UserId="4" />
  <row Id="11984" PostId="6099" Score="0" Text="[Технічне обговорення](https://chat.stackexchange.com/rooms/133831/discussion-on-question-by-------) (туди перенесено частину коментарів)." CreationDate="2022-02-04T05:36:58.243" UserId="4" />
  <row Id="10027" PostId="6100" Score="4" Text="Варто було б додати опис цього поняття. А так - *бізнес-мозок*." CreationDate="2020-01-15T20:25:27.820" UserId="9" />
  <row Id="10028" PostId="6100" Score="3" Text="Додав базовий переклад з англійської" CreationDate="2020-01-15T21:27:50.430" UserId="8" />
  <row Id="10987" PostId="6100" Score="0" Text="А чим це відрізняється від решти учасників команди хакатону? Хіба не всі учасники повинні бути зосередженими на досягненні успіху, чи бути завзятими та активними? Чи, може, ми маємо потребу в тому, щоби підкреслити цю людину як найактивнішу в команді? Як якогось лідера тощо?" CreationDate="2020-12-30T20:11:09.073" UserId="1060" />
  <row Id="10048" PostId="6101" Score="1" Text="Мова йде про купівлю через кешбек-сервіс&#xA;&#xA;повністю текст звучить так: Реєструйся — це просто:) Вибирай магазин Купуй як зазвичай Отримуй кешбек&#xA;&#xA;У цьому випадку людина, купує звичним способом, проте через кешбек-сервіс.  Як бути у цьому випадку?" CreationDate="2020-01-20T09:52:02.177" UserId="2486" />
  <row Id="10050" PostId="6101" Score="1" Text="@НастяКравченко, у цьому випадку, я вважаю, коми не треба." CreationDate="2020-01-20T11:55:43.220" UserId="4" />
  <row Id="10034" PostId="6107" Score="0" Text="Було б добре якби ви ще в своїй відповіді обговорили двозначність, що виникає із перекладом *feedback* у випадку перекладу *callback* як *відгук*" CreationDate="2020-01-18T14:09:47.547" UserId="9" />
  <row Id="10035" PostId="6107" Score="0" Text="Чому ви вирішили, що *відклик* приходить автоматично. Людина може відкликнутись, а може ні. Див. в запитання приклад від Мирного, там відклик не прийшов." CreationDate="2020-01-18T14:11:54.737" UserId="9" />
  <row Id="10040" PostId="6107" Score="0" Text="Мені не зрозумілий передостанній абзац. Що значить *не автоматично* і *відклик* і *відгук* можуть прийти, а можуть і ні. Вони обидва можуть бути під конторлем того хто відгукується чи відкликається." CreationDate="2020-01-18T16:41:41.557" UserId="9" />
  <row Id="10041" PostId="6107" Score="0" Text="Як це не існує двозначності? feedback - це не *відгук про товар*, це просто *відгук*, він може про що завгодно чи в електричному колі." CreationDate="2020-01-18T16:43:09.637" UserId="9" />
  <row Id="10067" PostId="6107" Score="0" Text="@Yola В електричному колі є діяльності, що походять на годування (живлення, feed), тому зворотній зв'язок до живлення називають як feedback, або ж теоретично можна назвати відгуком. Ви його живете - а воно вам відгукнеться для можливого контролю живлення електричного кола." CreationDate="2020-01-24T06:27:06.983" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10046" PostId="6108" Score="0" Text="Ви ж самі кажете - *підйом вгору*." CreationDate="2020-01-19T23:53:44.223" UserId="9" />
  <row Id="10049" PostId="6108" Score="0" Text="а одним словом?" CreationDate="2020-01-20T10:32:46.537" UserId="2490" />
  <row Id="10052" PostId="6108" Score="4" Text="@Yola В мене таке відчуття, що потрібно написати у вікі ukrainian.stackexchange.com, що українською, зазвичай, неможливо перекласти англійські слова одним словом, а ті переклади, котрі існують - це часто неусталені неологізми або також неусталений сленг.  Крім того, всі переклади українською в 99% - контекстуальні, в нас для одного англійського слова, зазвичай, є 20+ перекладів." CreationDate="2020-01-21T11:16:20.457" UserId="2097" />
  <row Id="10068" PostId="6108" Score="0" Text="@improbable, посміхнули, дякую." CreationDate="2020-01-24T08:35:24.917" UserId="2490" />
  <row Id="10080" PostId="6108" Score="0" Text="Але ж цікаве питання, чому в одному випадку англійське слово застосовується, наприклад, на три дії, а українське може бути на ті самі дії від 1 до трьох слів для кожної. І навпаки, на три дії в українській мові можна використати одне слово, в той час англійською декілька. Чому так складно? І де компроміс? Чи можливо спрощувати? Відкидати не потрібні слова чи навпаки пояснювати необхідність різниці? Якщо одна мова вказує на те, що є різниця в цих діях, то теоретично інша повинна засвоїти цю різницю та сприйняти це. Де та золота середина і як її добути?" CreationDate="2020-01-27T12:57:07.180" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10131" PostId="6108" Score="1" Text="@AndriyIvanchenko &quot;Чому так складно? І де компроміс? Чи можливо спрощувати? [...] Де та золота середина і як її добути?&quot;&#xA;Відповіді на всі ці запитання дають посібники з теорії перекладу.&#xA;Якщо коротко, то ідеальний переклад - саме те, що хотів сказати автор. Це може включати інформацію, емоцію, стиль, або все разом. Залежно від мети треба підбирати переклад. Майже завжди треба залежно від контексту і з оглядом на мету перекладу. Шукати переклад не слова, а лексичної одиниці, одиниці інформації. І змиритися, що для багатьох слів універсального перекладу не існує." CreationDate="2020-02-10T11:03:33.677" UserId="2443" />
  <row Id="10058" PostId="6110" Score="2" Text="Чи намагалися Ви самотужки знайти розв'язок?" CreationDate="2020-01-22T14:44:48.527" UserId="4" />
  <row Id="10059" PostId="6110" Score="0" Text="Так, i я вважаю, що тут декiлька варiантiв" CreationDate="2020-01-23T07:17:11.963" UserId="2497" />
  <row Id="10060" PostId="6110" Score="0" Text="Напишіть їх тоді в питання, уявіть, що ви самі намагаєтеся відповісти на власне питання. Що за оригінал(з посиланнями)? Ваші варіанти(в ідеалі з поясненнями чому такі варіанти)? Навіщо вам інший варіант? І т.д. і т.п. Люди не вміють читати ваші думки. Почитайте [як ставити гарні питання](https://ukrainian.stackexchange.com/help/how-to-ask), ви ж не перший раз ставите питання в мережі SE." CreationDate="2020-01-23T11:36:29.777" UserId="2097" />
  <row Id="10061" PostId="6110" Score="0" Text="@Евгений, річ у тім, що в цього сайту є певне призначення. Він **не** призначений для _точкової_ допомоги окремим відвідувачам (тим паче з навчальними завданнями); натомість запитання мають бути написані так, щоб **знайти їх і скористатися відповідями на них потім могли безліч інших відвідувачів**. Я рекомендую:" CreationDate="2020-01-23T15:21:14.523" UserId="4" />
  <row Id="10062" PostId="6110" Score="0" Text="1. Обмежити запитання. Ви питаєте про всі можливі комбінації розділових знаків (за умови, що ми, припустімо, не знаємо оригінальної пунктуації вірша й вкладеного його автором змісту)? Чи конкретно про тире після «прожити» — обґрунтування його обов'язковості/необов'язковості, можливі альтернативи (за умови, що ми, припустімо, знаємо, що саме мав на увазі автор, і хочемо приблизно зберегти суть)? Чи щось інше?" CreationDate="2020-01-23T15:26:37.513" UserId="4" />
  <row Id="10063" PostId="6110" Score="0" Text="2. Дати точніший заголовок. Адже читачу із заголовку нічого не зрозуміло, окрім того, що запитання стосується розділових знаків / пунктуації (але це видно й із теґів). Варто б конкретизувати, наприклад, «обґрунтування для тире / альтернативи до тире в &lt;таких-то випадках&gt;» абощо." CreationDate="2020-01-23T15:34:57.790" UserId="4" />
  <row Id="10064" PostId="6110" Score="0" Text="3. Озвучити процес власних пошуків: що саме Ви знайшли й на чому зупинилися." CreationDate="2020-01-23T15:35:33.823" UserId="4" />
  <row Id="10065" PostId="6110" Score="1" Text="Просто для інформації: [це вірш (чи уривок з вірша)](//books.google.com/books?id=x3JgAAAAMAAJ&amp;q=%22укласти+труд%22) Андрія М'ястківського: «Життя прожити — це Вітчизну всю // до серця взяти гордо, як святиню, — // її вогонь, простори і красу, // укласти труд свій у її твердиню! //// Життя прожити — потоптати сум, // єством своїм прославити Людину!»" CreationDate="2020-01-23T19:23:42.007" UserId="4" />
  <row Id="10066" PostId="6110" Score="1" Text="@Sasha виправив питання" CreationDate="2020-01-23T19:29:23.510" UserId="2497" />
  <row Id="10073" PostId="6113" Score="0" Text="@Sasha &quot;Чи не будуть електроніку (електронні пристрої) сприймати радше як сукупність hardware+software&quot;, можливо, але не з моєї точки зору. Електроніка є електронікою. Нею можуть керувати програми. Але електроніка - окремо, а програми, що керують електронікою - окремо. В електроніці можуть бути програми, а можуть і не бути." CreationDate="2020-01-24T14:51:37.017" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10074" PostId="6113" Score="0" Text="@Sasha &quot;До чого тут «міцна ємність, м'яка ємність» — не зрозумів.&quot; - hard - твердість, або міцність, ware - глиняна посудина, разом hardware - міцна ємність, або ж міцна посудина або щось схоже за значенням." CreationDate="2020-01-24T14:55:02.567" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10115" PostId="6113" Score="0" Text="Ну, що ж, у випадку з автівками *техніка* може спрацювати, а що робити з *кухонними hardware*, наприклад виделками? або з *господарським hardware*, наприклад лопатами?" CreationDate="2020-02-07T14:21:46.693" UserId="9" />
  <row Id="10116" PostId="6113" Score="0" Text="@Yola Не потрібно використовувати виделки чи лопати всередині комп'ютера. В комп'ютері може щось замкнути і згоріти." CreationDate="2020-02-07T16:43:18.477" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10117" PostId="6113" Score="0" Text="https://householdhardware.nl/" CreationDate="2020-02-07T16:45:47.687" UserId="9" />
  <row Id="10076" PostId="6114" Score="0" Text="It's Ukrainian language, not Russian." CreationDate="2020-01-25T14:34:22.553" UserDisplayName="Dmitry" />
  <row Id="10077" PostId="6114" Score="2" Text="I'm voting to close this question because Questions that **do not demonstrate an attempt to self-answer** [are off-topic](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/223/8). You can improve it by adding what you have done so far, even if it is incomplete. Also, both *«невдобно»* and *«получилось»* are clearly [barbarisms](https://en.wikipedia.org/wiki/Barbarism_(linguistics)); it has nothing to do with Ukrainian language. Voting to **move it back** to [russian.se]." CreationDate="2020-01-25T15:15:22.187" UserId="8" />
  <row Id="10078" PostId="6114" Score="3" Text="@bytebuster, it's [surzhyk](https://en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk) — mixture of Russian and Ukrainian languages. There are different kinds of surzhyk, but it often tends to use Russian lexicon and Ukrainian pronunciation. In this case I personally am an &quot;inclusionist&quot; — I tend to consider surzhyk as a part of Ukrainian, though many may argue with me." CreationDate="2020-01-25T16:06:24.170" UserId="4" />
  <row Id="10082" PostId="6114" Score="0" Text="@Sasha, тоїсть, ми тіпєрь всє вапроси, касающієся московського язика, авторітєтним рішенієм щітатимемо вапросами про український суржик, я вас правільна пойняв? :-(" CreationDate="2020-01-28T19:53:56.720" UserId="8" />
  <row Id="10083" PostId="6114" Score="0" Text="@bytebuster, Ви незгодні з тим, що «як невдобно получилось» — це суржик?" CreationDate="2020-01-29T06:54:03.067" UserId="4" />
  <row Id="10097" PostId="6114" Score="0" Text="Person who asked this couldn't care less about this thread whatsoever. Apart from that, I kind of agree with both of you, the main problem is that the question lies in between two languages, it's not really about Russian but it's not really about Ukrainian and indeed there is no attempt to make a self-answer which clashes with more general SE rules, and which should have clearly signified that YES, THIS QUESTION ABOUT UKRAINIAN. Also this question wasn't asked here originally so I would be inclined to close this as an off-topic." CreationDate="2020-01-31T13:36:45.410" UserId="2097" />
  <row Id="10098" PostId="6114" Score="0" Text="surzhyk is not Ukrainian but it is a way a lot of Ukrainians speak and other surzhyk questions already were answered without any additional questions so this creates the contradiction." CreationDate="2020-01-31T13:38:51.323" UserId="2097" />
  <row Id="10190" PostId="6114" Score="0" Text="I'm voting to close this question as off-topic because it doesn't show any research effort." CreationDate="2020-02-23T09:42:30.637" UserId="2097" />
  <row Id="10456" PostId="6114" Score="1" Text="I’m voting to close this question because it fails to show any research effort." CreationDate="2020-04-24T15:53:18.160" UserId="8" />
  <row Id="10576" PostId="6114" Score="0" Text="I’m voting to close this question because it fails to show any research effort." CreationDate="2020-05-27T02:05:34.923" UserId="8" />
  <row Id="10079" PostId="6117" Score="0" Text="Це фактично можна вважати коротким викладом написаного [тут](/a/5934), чи не так? (Чи зміст дещо відрізняється?)" CreationDate="2020-01-26T08:59:04.453" UserId="4" />
  <row Id="10094" PostId="6120" Score="2" Text="А «додати до кошика» у мене особисто асоціюється з тим, що кошик — це один із куплених чи вибраних предметів. Типу, я вже купив чи вибрав олівець, кошик, джинси — і тепер до олівця, кошика, джинсів додаю ще фен. Тобто «додати до» найбільше пасує, коли ми додаємо предмет до ряду подібних; а оскільки кошик — це не куплений/вибраний предмет, а лише уявне вмістилище для куплених/вибраних предметів, то мені здається, «додати до» — не найкраще. Але можу помилятися." CreationDate="2020-01-30T13:24:11.370" UserId="4" />
  <row Id="10165" PostId="6120" Score="2" Text="&quot;Додати до кошика&quot;, або &quot;покласти в кошик&quot;. Не знаю, чому -- здається очевидним... Проте, згоден з @Sasha -- &quot;додати до кошика&quot; може бути невірно прочитано..." CreationDate="2020-02-16T23:30:39.743" UserId="1379" />
  <row Id="10103" PostId="6122" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2020-02-03T15:44:22.213" UserId="8" />
  <row Id="10111" PostId="6124" Score="6" Text="Те, що Ви пишете (що в родовому відмінку множини такі сліва мають м'який знак) безумовно правильно. Але мені здається, основне запитання: чи має тут бути тут форма множини (як у «із численних кілець» — р.в. мн.) чи _прання_ слід розглядати як збірне поняття (як у «із численного студентства» — р.в. одн.). І тут справді має бути множина, бо тут під _пранням_ мається на увазі дія (слово _прання_ може бути й збірним, але в значенні «речі, які перуть», а не в значенні дії)." CreationDate="2020-02-06T09:14:49.673" UserId="4" />
  <row Id="10126" PostId="6126" Score="0" Text="У словниках [E2U](https://e2u.org.ua/s?w=supportive&amp;dicts=all&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on) є якісь варіанти, але вони радше технічні, аніж стосуються людини, тож я поки не можу порадити щось окрім «такий, що готовий підтримати». Сподіватимемося, хтось інший щось запропонує пізніше." CreationDate="2020-02-09T08:08:29.120" UserId="4" />
  <row Id="10127" PostId="6126" Score="0" Text="*підтрімуваючі* вже не найкращий варіант? а *утрімуваюші* (ciм'ю тoщo)" CreationDate="2020-02-09T10:51:10.837" UserId="2120" />
  <row Id="10128" PostId="6126" Score="4" Text="*Василь - справжня людина підтримки.* *Святослав - дуже підтримча людина*." CreationDate="2020-02-09T11:49:22.257" UserId="9" />
  <row Id="10129" PostId="6126" Score="0" Text="@dlatikay, do you mean &quot;підтр**и**му(ва)ючі&quot; and &quot;утр**и**му(ва)ючі&quot;? Well, first of all, _підтримуючі_ seems to mean more &quot;those who are supporting (right now)&quot; than &quot;those who are able to support / tend to support&quot;. Second, Ukrainian in general doesn't encourage adjective-like active participles (some speakers consider them all to be a mistake, others tolerate only some of them; some adjective-like active participles are more widely used, others sound really weird; but in general that's &quot;gray area&quot;). But that's just my impression, others may find these words really fitting." CreationDate="2020-02-09T13:04:39.107" UserId="4" />
  <row Id="10134" PostId="6126" Score="0" Text="Такий, що підтримує, прихильний? &#xA;Цілком підходить до &quot;providing encouragement or emotional help&quot;.&#xA;&quot;those who are able to support / tend to support&quot; - підтримливий? Такий, кому властиво підтримувати?&#xA;&#xA;Не для всіх слів є універсальний переклад." CreationDate="2020-02-11T09:40:27.663" UserId="2443" />
  <row Id="10145" PostId="6126" Score="1" Text="Здається, не зовсім дослівний переклад, але, можливо — співчутливий? По визначенню, ці значення перетинаються дуже сильно." CreationDate="2020-02-12T20:18:02.120" UserId="1784" />
  <row Id="10136" PostId="6127" Score="3" Text="Поясність, будь ласка, який саме відтінок значення Ви хочете передати. Бо між словами двох різних мов немає відповідності 1-до-1: може статися, що в різних контекстах одне й те саме слово доведеться передавати по-різному. І тут, мені здається, саме та ситуація." CreationDate="2020-02-11T12:21:19.143" UserId="4" />
  <row Id="10137" PostId="6127" Score="0" Text="Ось обговорення цієї теми у фейсбук-групі «Український переклад»: [2017-01-26 від Андрія Нікітіна](https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1253916181310814/) та [2017-03-21 від Руслани Ярусяк](https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1303732622995836/)." CreationDate="2020-02-11T12:25:37.223" UserId="4" />
  <row Id="10138" PostId="6127" Score="1" Text="Хоча питання дуже цікаве (навіть без контексту). Але без контексту воно (по-моєму) надто широке. Наведіть, будь ласка, приклади речень, у яких слово «оскорбление» у потрібному Вам значенні." CreationDate="2020-02-11T12:29:22.387" UserId="4" />
  <row Id="10139" PostId="6127" Score="0" Text="Багатьма словами, мабуть, можна сказати «спроба зачепити (чиюсь) гідність»." CreationDate="2020-02-11T12:38:58.617" UserId="4" />
  <row Id="10140" PostId="6127" Score="5" Text="Чому не _образа_ чи _кривда_? Розкажіть власними словами, шчо для вас є _оскорбление_ і наведіть приклади." CreationDate="2020-02-11T14:45:22.133" UserId="585" />
  <row Id="10144" PostId="6127" Score="1" Text="Переклад [Оскорбле́ние](https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on) на r2u.org.ua" CreationDate="2020-02-12T13:59:14.677" UserId="69" />
  <row Id="10271" PostId="6129" Score="1" Text="мабуть і досить, але про всяк випадок інші приклади залишу в каментах для самостійного опрацювання&#xA;17. My family, who had been so supportive of me, has now turned their backs on me.&#xA;18. The guides maintain a safe and supportive atmosphere with plenty of time for relaxing.&#xA;19. While generally supportive of my writing projects, Bob thought that this one should go in the garbage.&#xA;20. I'd like to thank my family for being really supportive and everybody that made my record with me." CreationDate="2020-03-19T02:44:27.070" UserId="2207" />
  <row Id="10272" PostId="6129" Score="1" Text="21. An earlier study of perceptions of communication competence found that participants linked self-disclosure, supportiveness , and a relaxed style of interaction with effective communication behavior.&#xA;&#xA;22. It appears that some degree of communication and supportiveness exhibited by these mothers during interactions with adolescents had not transferred to adolescents' interactions with best friends.&#xA;&#xA;23. Added to high academic achievement must be the many successful business enterprises clustered supportively around the university." CreationDate="2020-03-19T02:46:24.137" UserId="2207" />
  <row Id="10273" PostId="6129" Score="1" Text="24. One trend revealed by the four surveys is that regard for the supportiveness of local politicians seems to be falling.&#xA;&#xA;25. These two variables, which are presumed to be associated with certain parental practices and characteristics such as warmth, supportiveness, and encouragement of independence, have been found to be correlated with health behaviors.&#xA;&#xA;26. The current study did not support previous research that has suggested that parents of depressed youths are lacking in positive expressions of relatedness or supportiveness of their adolescents' autonomy." CreationDate="2020-03-19T02:46:42.597" UserId="2207" />
  <row Id="10274" PostId="6129" Score="1" Text="27. The party also kept lists of professionals, such as doctors, senior police officers and teachers, who were not identifiable as Labour party members but could be relied on to speak supportively .&#xA;&#xA;28. I am here to tell you what you need to know in order to respond sensitively and supportively to your own introverted family members, friends, and colleagues." CreationDate="2020-03-19T02:47:04.477" UserId="2207" />
  <row Id="10275" PostId="6129" Score="1" Text="29. Children have a great ability and capacity to deal with truth, when it is gently and supportively shared with them.&#xA;&#xA;30. Management and the board are committed to ensuring that the process is managed as sensitively and as supportively as is possible for all our staff and students." CreationDate="2020-03-19T02:47:09.240" UserId="2207" />
  <row Id="10276" PostId="6129" Score="1" Text="Yola, допомагайте, дуже цікаві приклади" CreationDate="2020-03-19T03:08:27.490" UserId="2207" />
  <row Id="10148" PostId="6130" Score="2" Text="На запитання «як перевірити правильність…?» або «За яким правилом треба писати…?» відповідь у словниках і у запитанні, посилання на яке ви самі надали: *«в**е**делка»* не є словниковим словом. Якщо ж запитання про те, що онлайн-словник Google Translate містить помилку, то мені здається, що відповідь не до нас; Google Translate має community-driven засоби до редагування, і нічого більшого ми відповісти не можемо." CreationDate="2020-02-13T02:15:47.097" UserId="8" />
  <row Id="10149" PostId="6130" Score="0" Text="Мені «Гугл» дає трішки іншу статистику: [&quot;виделка&quot;](https://www.google.com/search?q=&quot;виделка&quot;) — 131000, [&quot;веделка&quot;](https://www.google.com/search?q=&quot;веделка&quot;) — 96." CreationDate="2020-02-13T06:53:04.267" UserId="4" />
  <row Id="10150" PostId="6130" Score="0" Text="@Sasha, саме так, якщо ви &quot;у логіні&quot; в аккаунт, буде сформовано індивідуальну видачу з урахуванням хісторі, вподобань та інших налаштувань акаунта, я бачу &quot;веделка&quot; — 99. Але в загальному пошуку (нова вкладка в режимі &quot;інкогніто&quot;), сьогодні бачу &quot;веделка&quot; - 17000, &quot;виделка&quot; - 117 000." CreationDate="2020-02-13T11:38:29.083" UserId="2207" />
  <row Id="10152" PostId="6130" Score="0" Text="@RomanMikhol, і справді…" CreationDate="2020-02-13T16:31:56.680" UserId="4" />
  <row Id="10153" PostId="6131" Score="0" Text="@Sasha Хіба СУМ-11 не вважається морально застарілим? Інші словники, які ви навели, виглядають теж досить старими..." CreationDate="2020-02-13T17:03:21.893" UserId="2097" />
  <row Id="10154" PostId="6131" Score="0" Text="@improbable, «Словники України on-line» від УМІФ — 2008, 2-й том СУМ-20 — 2012. А які новіші Ви знаєте?" CreationDate="2020-02-13T17:14:47.557" UserId="4" />
  <row Id="10155" PostId="6131" Score="0" Text="Добре, [«Новий українсько-англійський словник» (Є. І. Гороть, С. В. Гончарук, Л. К. Малімон, О. О. Рогач) 2016 року](https://e2u.org.ua/s?w=виделка&amp;dicts=18). Загалом, я не думаю, що написання цього слова може легко змінитися." CreationDate="2020-02-13T17:16:52.257" UserId="4" />
  <row Id="10156" PostId="6131" Score="0" Text="Не уточнив, конкретно мав на увазі [цей](https://r2u.org.ua/main/dicts) із списку і E2U також має серед джерел досить старий словник." CreationDate="2020-02-14T09:02:44.687" UserId="2097" />
  <row Id="10157" PostId="6131" Score="0" Text="і справді, спочатку почулося саме &quot;і&quot; - в&quot;і&quot;делка і лише щоб записати спала на думку фраза для перевірки. А щодо сучасного вжитку, ВИЛКОЮ ми користуємость в побуті, ВИДЕЛКОЮ лише у віршах." CreationDate="2020-02-14T21:07:48.770" UserId="2207" />
  <row Id="10169" PostId="6132" Score="0" Text="Оскорбле́ние - це ситуація, коли уражене почуття власної гідності. Не образа - ображеного можна пожаліти. Не кривда - вона припускає матеріальний збиток. Саме оскорбление як приниження, але у власній самооцінці. Мабуть, все ж таки &quot;зневага&quot;?! Дякую, спробую звикнути." CreationDate="2020-02-18T15:23:52.950" UserId="2530" />
  <row Id="10180" PostId="6132" Score="0" Text="@Ninon а хіба *оскорбленного* не можна пожаліти? Був би вдячний якби ви відредагували запитання і пояснили чим саме на вашу думку відрізняється *образа* від *оскорление*." CreationDate="2020-02-20T18:07:57.803" UserId="9" />
  <row Id="10163" PostId="6138" Score="3" Text="Перепрошую, а чому Ви раптом вирішили, що ***ЄС*** хоче, щоб ми перейшли на латиницю? Може, хтось у ЄС про це й казав, але я цього ніколи не чув. Я був певен, що то суто наші внутрішні приколи." CreationDate="2020-02-18T06:24:23.610" UserId="4" />
  <row Id="10164" PostId="6138" Score="2" Text="Звідки інформація про те, що ЄС хоче, щоб в Україні запровадили латиницю замість кирилиці?" CreationDate="2020-02-18T07:53:30.767" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10168" PostId="6138" Score="3" Text="Про всьак зазначу, же Бъґария, котра вже је членом ЕС, досье̂ послуговује сја кирилицьоју." CreationDate="2020-02-18T10:16:42.670" UserId="585" />
  <row Id="10171" PostId="6138" Score="1" Text="Що таке *велесивочниця*?" CreationDate="2020-02-19T12:49:19.493" UserId="9" />
  <row Id="10516" PostId="6138" Score="0" Text="Здається під *велесовочницію* автор має на увазі абетку велесової книги. Згадується [тут](https://youtu.be/njFa9ICAmq0?t=224)." CreationDate="2020-05-08T23:46:46.747" UserId="9" />
  <row Id="10199" PostId="6141" Score="2" Text="А ще ж є [кумки](https://uk.wikipedia.org/wiki/Кумка) та [райки](https://uk.wikipedia.org/wiki/Райка)" CreationDate="2020-02-26T00:05:00.347" UserId="9" />
  <row Id="10201" PostId="6143" Score="0" Text="&quot;[Займанщина](http://sum.in.ua/s/zajmanshhyna) - Земельна власність, придбана правом першого зайняття вільної землі&quot;.  - тобто є хтось (громада, закон) хто визнає таке право. Але сквоттер займає територію без такого права. Чи не так?" CreationDate="2020-02-26T16:04:49.680" UserId="69" />
  <row Id="10202" PostId="6143" Score="0" Text="@Artemix По-перше, питання не про займанщину, а про людину, яка займає. По-друге, squatter - не вказує на законність чи незаконність. Це слово вказує на те, що щось зайняли. Тобто побачив місце, прийшов до нього, сів накарачки і нікуди не йдеш. Ось тоді ти стаєш займанцем. Або накарачником, якщо хочете, приблизно це означає слово squatter дослівно." CreationDate="2020-02-26T16:36:12.370" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10320" PostId="6146" Score="0" Text="Скан, відбиток, сканований продукт" CreationDate="2020-03-31T09:48:44.813" UserId="2207" />
  <row Id="10204" PostId="6153" Score="3" Text="Загалом, в українській мові є й [здрастуйте](https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35840&amp;page=1133). Його вживали Купрієнко, Старицький, Панас Мирний, Франко, Нечуй-Левицький, Кропивницький, Карпенко-Карий, Підмогильний. Хоча цілком можливо, воно запозичене (але це не завжди означає «погане»)." CreationDate="2020-02-28T09:54:19.113" UserId="4" />
  <row Id="10205" PostId="6153" Score="1" Text="Related to [Здрастуйте чи здравствуйте?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2946/%d0%97%d0%b4%d1%80%d0%b0%d1%81%d1%82%d1%83%d0%b9%d1%82%d0%b5-%d1%87%d0%b8-%d0%b7%d0%b4%d1%80%d0%b0%d0%b2%d1%81%d1%82%d0%b2%d1%83%d0%b9%d1%82%d0%b5) ." CreationDate="2020-02-28T11:13:34.947" UserId="2097" />
  <row Id="10206" PostId="6153" Score="1" Text="як щодо *вітаю*?" CreationDate="2020-02-28T13:04:34.967" UserId="9" />
  <row Id="10207" PostId="6153" Score="1" Text="Sasha, я бачив, що тема про запозичення слова &quot;здрастуйте&quot; вже обговорювалось на форумы, однак, наскільки я зрозумів, до якоїсь згоди там не дійшли. &#xA;@Yola, також я зустрічай цей варіант, справа от в чому - мені здається, що інколи, навіть в мейлі, коли використовується варіант &quot;вітаю&quot;, людина може подумати, що я її з чимось хочу привітати. І також, якщо цей варіант розглядати - то наскільки часто він використовується в офіційно-діловому листуванні?" CreationDate="2020-02-28T13:25:59.263" UserId="1505" />
  <row Id="10208" PostId="6155" Score="0" Text="Будь ласка, завжди пояснюйте терміни, що ви використовуєте. Що значить «незамулений»? Вільний від іноземних слів? Будь-якого походження? Ті, що походженням зі староболгарської чи старословʼянської, вважаються іноземними? А з англійської («ногомʼяч», «рукомʼяч», «базамʼяч»)? А з японської («голіруч»)?" CreationDate="2020-02-28T23:59:32.080" UserId="8" />
  <row Id="10211" PostId="6155" Score="0" Text="@bytebuster, так автор написав же: «аби вийшов друком до тридцятих чи був виданий діяспорою»." CreationDate="2020-02-29T18:31:38.127" UserId="4" />
  <row Id="10217" PostId="6155" Score="0" Text="@Sasha, от мені якраз і здалося, що слово «незамулений» не дуже корелює з роком видання або видавцем. Сподіваюся, автор виправить цей недолік до того, як набереться голосів для закриття запитання як Needs details or clarity." CreationDate="2020-03-01T17:05:20.910" UserId="8" />
  <row Id="10222" PostId="6155" Score="0" Text="@bytebuster, я так розумію, під замуленістю автор має на увазі перш за все потрапляння під радянський вплив. (Я особисто не вважаю радянський вплив чимось безперечно поганим, але думка про те, що радянський влив — це саме те, чого слід у першу чергу позбуватися, дуже поширена, тому я не розумію, чому Ви настільки звернули увагу на це слово. От R2U прямо в заголовку пише: «З незамулених джерел».)" CreationDate="2020-03-02T03:13:56.520" UserId="4" />
  <row Id="10244" PostId="6155" Score="0" Text="Я голосую за закриття цього питання через відсутність в ньому деталей." CreationDate="2020-03-12T12:54:07.870" UserId="2097" />
  <row Id="10209" PostId="6156" Score="2" Text="А про що йде мова? https://goroh.pp.ua/Тлумачення/лузі" CreationDate="2020-02-29T09:04:04.483" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10450" PostId="6156" Score="0" Text="Should be closed in the current state, not enough details." CreationDate="2020-04-22T14:06:26.357" UserId="2097" />
  <row Id="10220" PostId="6160" Score="0" Text="Я б записав як Ієн Добрийтовариш. Ієн - бо так чую, коли вимовляє Ґуґл перекладач, а прізвище - бо так перекладається. Але на відповідь це не тягне, мабуть." CreationDate="2020-03-01T20:09:45.303" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10221" PostId="6160" Score="1" Text="Якшчо за [Американською](http://upodn.com/phon.php) вимовою, то буде [iən gʊdfɛlo]. Звук [ə] десь поміж двома __е__ і ненаголошеної __а__. Сполука _і + голосна_ зазвичай ся йотують, тому просто _Єн_ або за мойому _Ян_. Людина [справжня](https://en.wikipedia.org/wiki/Ian_Goodfellow), тому переклад дешчо сумнівний, таке можна, гадаю, хиба́ до земльописних назв." CreationDate="2020-03-01T20:56:24.137" UserId="585" />
  <row Id="10238" PostId="6164" Score="0" Text="Почитав (але ще не все) і зрозумів, що це більше схоже на бездумне зловживання -ся, бо без нього краще в тих випадках, де йде всупереч логіки, якщо вважати -ся як себе. Мене беруть (суб'єктивні, але достатні) сумніви щодо якості наведених джерел. Бо переважно висновки про те, що так можна використовувати ґрунтують на основі збору інформації, що десь хтось так робив, але не розглядають причини, мету і правильність такого використання. Проблема в тому, що важко довести зловживання чи правильність. Чи ні ... . Мені без -ся краще. Дякую за відповідь." CreationDate="2020-03-11T09:03:26.693" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10239" PostId="6164" Score="0" Text="Розумію ваш розпач; мені також більше подобаються логічно зважені мови. Але маю і хороші новини. (1) Усі натуральні мови проходять шлях розвитку і **змінюються**. Якийсь фактор, спочатку будучи логічним, може змінитися до невпізнаваності. (2) Лише штучні мови (як-то Lojban) не мають таких недоліків." CreationDate="2020-03-11T09:41:40.960" UserId="8" />
  <row Id="10240" PostId="6164" Score="1" Text="(3) Є два підходи до аналізу (у даному випадку, аналізу морфології частки `-ся`) — [**дескриптивний і прескриптивний**](https://ukrainian.stackexchange.com/a/437/8). Наша мова — натуральна, і тому її варто розглядати *дескриптивно*, тобто, такою, яка вона є фактично. *Саме на основі збору інформації*, а не, наприклад, циркулярів напівграмотних монархів, як це ставалося у залісців. В яких вживання показника `-ся` настільки спотворене, що вони вже майже 300 років у масі своїй не можуть грамотно вживати `-тся` versus `-ться`. ;-)" CreationDate="2020-03-11T09:46:10.257" UserId="8" />
  <row Id="10249" PostId="6164" Score="0" Text="Щодо описового методу можна зробити висновок, що такий метод не може стверджувати, що слово мною буде застосоване неправильно, якщо для створення опису слова не використано мого випадку використання слова." CreationDate="2020-03-12T14:51:19.917" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10241" PostId="6165" Score="1" Text="Це жахливий переклад. Слово &quot;scrum&quot; має різні значення. Ви починаєте об'єднувати переклад  одного значення слова із іншим через те, що [значення слова зі сфери ІТ, пов'язане зі значення слова із регбі на основі походження](https://en.wikipedia.org/wiki/Scrum_(software_development)#History) (що ви, до речі не написали, а зробили висновок на основі власних суджень)." CreationDate="2020-03-12T10:57:27.047" UserId="2097" />
  <row Id="10242" PostId="6165" Score="1" Text="Звичайно, носії англійської, коли хтось говорить про скрам в ІТ, можуть асоціювати це слово значенням із регбі, проте це зв'язок адекватно *не можна* відобразити в українській без пошкодження перекладу слова в контексті ІТ сфери. Це стандартний tradeoff про який знає будь-який перекладач: якщо перекладати значення слова для якогось контексту часто потрібно відрубати можливі забарвлення і зв'язки із іншими слова із оригінальної мови, інакше ризикуєш зробити неякійсний переклад значення слова як мінімум, у вашому випадку зробити жаливу мовну мішанину, яка погано відображає оригінальне значення." CreationDate="2020-03-12T11:01:59.823" UserId="2097" />
  <row Id="10243" PostId="6165" Score="2" Text="Особисто я прихильник відсутності перекладу термінів і понять при перекладі." CreationDate="2020-03-12T11:02:55.113" UserId="2097" />
  <row Id="10245" PostId="6165" Score="0" Text="@improbable &quot;Особисто я прихильник відсутності перекладу термінів і понять при перекладі.&quot;. Якщо ви не можете або ж не хочете описати англійське слово українською мовою, то це означає, що ви не перекладаєте слово. Тобто не намагаєтеся виконати основну функцію перекладу: донести значення іноземного слова." CreationDate="2020-03-12T13:45:31.470" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10246" PostId="6165" Score="0" Text="@improbable &quot;Слово &quot;scrum&quot; має різні значення.&quot; Не зовсім згоден. Це слово має один корінь, який має своє певне значення. В залежності від змісту використання слово впливає на загальне значення словосполучення або ж речення. Чи ви можете довести, що scrum має різні корені у випадках для реґбі та для ІТ?" CreationDate="2020-03-12T13:49:29.330" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10247" PostId="6165" Score="0" Text="@improbable &quot;а зробили висновок на основі власних суджень&quot; все роблять на основі власних суджень. Група людей створює тлумачні словники на основі власних суджень, зроблених на основі зібраних даних. Питання не в тому чи вони власні чи ні, а в тому як довести, що ці судження правильні чи не правильні? Ви можете навести декілька прикладів, де думка суперечить описаній мною? Щоб можна було якось або довести, що я не правий, або ж довести, що моя точка зору правильна." CreationDate="2020-03-12T14:28:10.687" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10248" PostId="6165" Score="0" Text="@improbable Про tradeoff не зрозумів. Не знайомий з цим словом." CreationDate="2020-03-12T14:30:25.980" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10235" PostId="6166" Score="0" Text="Мені здається ви зовсім відхилились від запитання, я зовсім не бачу аналізу фрази *поміняти місцями ...* Тобто, *я йду з тобою* і *замінити на* - це інше. Можна і ці фрази теж розглянути, але питання саме про *поміняти місцями ...*" CreationDate="2020-03-07T12:58:59.080" UserId="9" />
  <row Id="10236" PostId="6166" Score="0" Text="Тим не менше +1, бо ви дали додатковий напрям до роздумів, а саме, тепер мені здається, що варіант *з* кращий, бо однозначніший. Наприклад, другий варіант можна продовжити *поміняти місцями А та Б з В.*" CreationDate="2020-03-07T13:00:19.780" UserId="9" />
  <row Id="10319" PostId="6168" Score="0" Text="Надпвати допомогу, віддавати борг." CreationDate="2020-03-31T09:47:36.123" UserId="2207" />
  <row Id="10260" PostId="6175" Score="0" Text="І в чому різниця між &quot;кілька&quot; і &quot;десь кілька&quot; (або &quot;якесь&quot; і &quot;десь якесь&quot;)? _Update: А, я зрозумів, то Ви вважаєте, що &quot;декілька&quot; позначає не лише кількість, а й (невідомі) місце/час? Ну тоді перепрошую, але я з Вами незгоден._" CreationDate="2020-03-17T12:01:50.127" UserId="4" />
  <row Id="10261" PostId="6175" Score="0" Text="@Sasha Так це ви не зі мною повинні бути не згодні, а зі словником. Так в словнику написано." CreationDate="2020-03-17T12:15:18.317" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10262" PostId="6175" Score="0" Text="@Sasha Я вже звик, що тут бездоказово ставлять мінуси та не беруть до уваги докази чи логічні аргументи і під час цього не вказують аргументів проти. Я теж так деколи роблю." CreationDate="2020-03-17T13:33:37.213" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10263" PostId="6175" Score="0" Text="чи не могли б розширити цитати Пономаріва? Бо не зрозуміло про, що йдеться, а відповіді мають бути якогомога закінченішими, тобто за можливості не вимагати переходу на інші ресурси." CreationDate="2020-03-17T19:53:41.153" UserId="9" />
  <row Id="10266" PostId="6175" Score="0" Text="@Yola Можете задати запитання по наявному тексту? Що ви не зрозуміли?" CreationDate="2020-03-18T09:06:34.323" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10267" PostId="6175" Score="0" Text="@Sasha З чим не згодні і чому?" CreationDate="2020-03-18T09:07:47.440" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10268" PostId="6175" Score="0" Text="Я не зрозумів, що це за думка після *Якщо розглянути цю думку:*? Про що вона?" CreationDate="2020-03-18T11:17:40.590" UserId="9" />
  <row Id="10269" PostId="6175" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, з тим, що невизначеність, задавана префіксом &quot;де-&quot;, (з якогось дива) стосується місця/часу, а не кількості. &quot;Де-&quot; означає невизначеність саме за тією ознакою, на яку посилається корінь (&quot;хто&quot; -- &quot;дехто (невідомо хто)&quot;, &quot;чий&quot; -- &quot;дечий (невідомо чий)&quot;, &quot;скільки&quot; -- &quot;дес̶кільки̶а (невідомо скільки)&quot;). Ані в &quot;дехто&quot;, ані в &quot;дечий&quot; префікс &quot;де-&quot; не стосується місця/часу." CreationDate="2020-03-18T12:48:04.267" UserId="4" />
  <row Id="10270" PostId="6175" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, а також (це стосується оновленої відповіді), що &quot;декілька&quot; логічніше писати окремо (хіба що Ви всі інші слова на &quot;де-&quot; теж пропонуєте писати окремо)." CreationDate="2020-03-18T12:57:48.520" UserId="4" />
  <row Id="10283" PostId="6175" Score="0" Text="@Sasha Кілька вже є Невизначена мала кількість. Для чого додавати де? З вашої логіки цю невизначеність підсилюють? Чому ви вирішили, що де- додає невизначеності? В словнику вказують на те, що первісним значенням до дехто є десь хтось. Не кажуть, що невідомо хто. Мова йде не лише про хто, але ще й про де." CreationDate="2020-03-21T20:19:34.970" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10284" PostId="6175" Score="0" Text="@Sasha &quot;хіба що Ви всі інші слова на &quot;де-&quot; теж пропонуєте писати окремо&quot; - я не стверджую, а описую можливість." CreationDate="2020-03-21T20:21:59.223" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10285" PostId="6175" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, _*колк_ (перепрошую, не пам'ятаю точне написання) початково означало і &quot;скільки&quot;, і &quot;кілька&quot;. У деяких народів воно (або похідне слово) досі має два значення, у деяких має лише значення &quot;скільки&quot;. Можливо, значення &quot;скільки&quot; колись було основним. А де-, відповідно, щоб позначити, що це не питання, а невизначеність (_*кто_ -&gt; дехто, _*колк_ -&gt; _декілька_)." CreationDate="2020-03-22T08:03:14.663" UserId="4" />
  <row Id="10286" PostId="6175" Score="0" Text="Те, що ми зараз значення &quot;скільки&quot; позначаємо окремим словом _скільки_, дозволило &quot;вивільнити&quot; слово _кілька_ суто для значення &quot;кілька&quot; й використовувати його недвозначно, але колись це, імовірно, було не так (я припускаю, що колись _кілька_ було щонайменше двозначним, а щонайбільше його основним значенням було саме &quot;скільки&quot;, а не &quot;кілька&quot; -- тому й з'явилися окремі слова _декілька_ (умовно: десь кілька) і _скілька_ (умовно: зо кілька) для позначення невизначеної кількості)." CreationDate="2020-03-22T08:03:21.450" UserId="4" />
  <row Id="10287" PostId="6175" Score="0" Text="Загалом, слід ураховувати, що мова (будь-яка) не завжди ідеальним шляхом розвивається, є рудименти абощо." CreationDate="2020-03-22T08:08:31.747" UserId="4" />
  <row Id="10288" PostId="6175" Score="0" Text="@Sasha Ви можете дати джерела, на основі який ви зробили свої висновки?" CreationDate="2020-03-23T12:15:19.377" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10289" PostId="6175" Score="0" Text="_'*колк... початково означало і &quot;скільки&quot;, і &quot;кілька&quot;. У деяких народів воно (або похідне слово) досі має два значення, у деяких має лише значення &quot;скільки&quot;'_ -- це з ЕСУМ. Решта -- суто мої припущення, можливо, помилкові." CreationDate="2020-03-23T15:30:43.503" UserId="4" />
  <row Id="12959" PostId="6175" Score="0" Text="Мінусую допоки не приберете посилання на новинні ресурси, які не є авторитетним джерелом." CreationDate="2023-10-10T17:40:49.283" UserId="2207" />
  <row Id="10290" PostId="6178" Score="1" Text="пов'язані [1](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/346/%d0%92%d1%96%d0%b4%d0%bf%d0%be%d0%b2%d1%96%d0%b4%d0%bd%d0%b8%d0%ba-human-readable), [2](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/5835/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d0%b5%d1%80%d0%b5%d0%ba%d0%bb%d0%b0%d1%81%d1%82%d0%b8-%d0%b7-%d1%80%d0%be%d1%81%d1%96%d0%b9%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%be%d1%97-%d0%bf%d1%80%d0%b5%d0%bd%d0%b5%d0%b1%d1%80%d0%b5%d0%b6%d0%b8%d1%82%d0%b5%d0%bb%d1%8c%d0%bd%d0%be-%d0%bc%d0%b0%d0%bb%d1%8b%d0%b9), [3](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2918)" CreationDate="2020-03-23T19:27:45.037" UserId="9" />
  <row Id="10294" PostId="6181" Score="0" Text="Якщо момент *вирішальний*, бо він призначений для того, щоб щось вирішити, то косметика може бути *доглядальною*, бо призначена для догляду." CreationDate="2020-03-25T20:34:18.917" UserId="9" />
  <row Id="10295" PostId="6183" Score="1" Text="А в чому різниця між -івн- й -овн-? Я так розумію, семантичної різниці нема, просто -овн-, коли наголос падає на суфікс, й -івн- в інших випадках? Чому тоді &quot;доглядівна&quot;, якщо _довглядо́вний_ уже трапляється в словниках, книгах й Інтернеті (хоча й нечасто), а &quot;доглядівний&quot; (імовірно, наголос _доглядівни́й_?) я не бачу в гуглі жодного разу?" CreationDate="2020-03-26T03:17:43.323" UserId="4" />
  <row Id="10296" PostId="6183" Score="0" Text="@Sasha *-овн-* - це пасивна здатність, а *-івн-* - це здатність виконувати дію. *Доглядовний* - це той, що його можна доглядати." CreationDate="2020-03-26T09:31:35.963" UserId="9" />
  <row Id="10306" PostId="6183" Score="0" Text="В пригоді. &#xA;&#xA;Це не активна, це пасивна здатність. &#xA;&#xA;Я вважала &quot;доглядальну&quot; штучним конструктом, але, виявляється, можна вигадати й дещо суворіше." CreationDate="2020-03-30T13:03:19.293" UserId="538" />
  <row Id="10307" PostId="6183" Score="0" Text="@OlenaLisovs'ka пригоди це у Тома Сойєра, а це може стати в нагоді;) Про яку здатьність ви говорите? Коли йдеться про призначення, то ***-льн-*** це те, що треба, наприклад, *читальна зала* - зала призначена для читання." CreationDate="2020-03-30T13:32:56.857" UserId="9" />
  <row Id="10313" PostId="6183" Score="0" Text="https://www.google.com/search?q=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0+%D1%96+%D0%BD%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0&amp;oq=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0+%D1%96+%D0%BD%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0&amp;aqs=chrome..69i57j0j69i60.3758j0j9&amp;sourceid=chrome&amp;ie=UTF-8, прошу" CreationDate="2020-03-30T19:51:26.663" UserId="538" />
  <row Id="10297" PostId="6185" Score="3" Text="Поставив правильний теґ [tag:віддієслівні-іменники], він має кілька інших запитань на тему [дія-подія-наслідок](https://ukrainian.stackexchange.com/a/3751/8)." CreationDate="2020-03-26T13:19:12.800" UserId="8" />
  <row Id="10298" PostId="6186" Score="2" Text="Коротка відповідь, яка не тягне на те, щоби називатися відповіддю на цьому форумі: так, у розмовній українській часто використовують &quot;та&quot; замість літнорми &quot;так&quot;. UPD. Цю думку можна спокійно &quot;красти&quot;." CreationDate="2020-03-28T10:43:22.733" UserId="240" />
  <row Id="10299" PostId="6186" Score="2" Text="@P.Vowk, будь ласка, не надавайте (напів-)відповідей у коментарях. Єдина мета коментарів — покращити допис, під яким їх надано. Окрім того, (напів-)відповіді у коментарях відлякують інших користувачів, які хотіли б відповісти, але соромляться «красти чужі думки»." CreationDate="2020-03-28T16:58:33.510" UserId="8" />
  <row Id="10300" PostId="6186" Score="1" Text="@bytebuster дозволив красти в апдейті. Не погоджуюся, що не можна давати коментарі. Це просто думка, яка взагалі не тягне на відповідь, але людині це може бути важливо." CreationDate="2020-03-28T18:20:05.370" UserId="240" />
  <row Id="10303" PostId="6186" Score="0" Text="Уточніть, будь ласка, про значення &quot;так&quot; і &quot;да&quot;. Вкажіть, будь ласка, приклади з цими словами. Бо є плутанина." CreationDate="2020-03-29T09:54:01.347" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10304" PostId="6186" Score="0" Text="Наведіть, будь ласка, приклади, що Ви чули (у відео/інтерв‘ю і/або польськомовному фільмі), якщо можете." CreationDate="2020-03-29T10:30:37.190" UserId="4" />
  <row Id="10326" PostId="6186" Score="1" Text="Вибачте за пізню відповідь, ось інтерв'ю, де ви можете почути: https://www.youtube.com/watch?v=FbpYAJ1dF8E&amp;t=1291s&#xA;&#xA;наприклад 23:30&#xA;&#xA;Валерій часто говорить так, можна почути в інших точках відео" CreationDate="2020-03-31T16:22:58.677" UserId="2597" />
  <row Id="10327" PostId="6186" Score="1" Text="@Andriy Ivanchenko Я запитую саме про випадки зі значенням згоди." CreationDate="2020-03-31T16:29:19.667" UserId="2597" />
  <row Id="10329" PostId="6186" Score="1" Text="@Sasha Ще один приклад https://www.youtube.com/watch?v=xIv6NCsEGBU&amp;t=58s 7:05" CreationDate="2020-03-31T17:21:21.997" UserId="2597" />
  <row Id="10301" PostId="6188" Score="2" Text="**Не погоджуюся**, що в цих випадках «та» має значення «так». По-моєму, у 1-х двох прикладах це типова підсилювальна частка (значення 3.1 [у СУМ-11](http://sum.in.ua/s/ta)). Якби перед чим було запитання: «Чи це часом не лис?» — «Та', це лис» — то можна було б вважати, що тут «та'» у значенні «так», але я подивився контекст, там не передує питання, там навіть коми після «та» немає. Те саме в 2-му прикладі. У 3-му ж прикладі це типове єднальне «та» (замість «і» чи «але» — у цьому випадку замість «і»)." CreationDate="2020-03-29T08:57:30.497" UserId="4" />
  <row Id="10302" PostId="6188" Score="2" Text="Ви дарма орієнтуєтеся на російську у цьому випадку. Річ у тім, що російське «да» поєднує в собі два кардинально різні значення: «да» у значенні згоди (укр. «так», англ. «yes») і «да» у значенні сполучника чи підсилювальної частки («мал, да удал», «да не скажи»; укр. «та»). Але автора цікавить саме можливість використання «та'» у значенні згоди («так», «yes»), а не в значенні сполучника чи підсилювальної частки." CreationDate="2020-03-29T09:06:30.597" UserId="4" />
  <row Id="10305" PostId="6188" Score="0" Text="Перепрошую, я зараз перечитав Вашу відповідь і побачив, що я, мабуть, спочатку неправильно Вас зрозумів. Ви ж і не казали, що «та» в цих прикладах має значення «так»/«yes», лише казали, що російською в таких випадках писали б «да». Тобто я фактичто 2-м коментарем повторив те саме, що й Ви (тільки іншими словами)." CreationDate="2020-03-29T13:26:25.987" UserId="4" />
  <row Id="10309" PostId="6190" Score="1" Text="Погоджуюся, що діалектне, властиве тернопільчанам, бо сам також ніколи не чув. Можливо, скорочене &quot;так&quot; в регіоні має походження з угорської або якихось балканських мов." CreationDate="2020-03-30T17:08:07.763" UserId="2207" />
  <row Id="10317" PostId="6191" Score="0" Text="Пане Sasha, я не така пихата жар-птиця, щоб до мене на ви,  та ще й з великої літери :)" CreationDate="2020-03-31T04:24:02.473" UserId="2207" />
  <row Id="10318" PostId="6191" Score="0" Text="Добре, буду на «ти» :). Усьо, тепер зрозумів, плюсанув. Але все-таки «В запитанні йдеться про вживання слова „так“» трішки збиває з пантелику, можна я заміню на «У запитанні йдеться про вживання слова „та“ замість слова „так“ саме в ролі модальної стверджувальної частки»?" CreationDate="2020-03-31T08:53:59.857" UserId="4" />
  <row Id="10321" PostId="6193" Score="0" Text="Теґ [tag:вибір-слова] передбачає: «Запитання має містити **чітко обумовлений контекст** і щонайменш приблизний список слів-кандидатів»" CreationDate="2020-03-31T11:38:11.697" UserId="8" />
  <row Id="10322" PostId="6193" Score="2" Text="@bytebuster, загалом, якщо чесно, по-моєму, було б непогано, якби запитання типу «у яких контекстах яке з цих слів краще застосовувати» теж мали право на існування, коли вони не потребують наддовгої відповіді, але я вже втомився відстоювати/просувати свої погляди, вважаймо, що я цього не казав." CreationDate="2020-03-31T12:13:09.030" UserId="4" />
  <row Id="10323" PostId="6193" Score="1" Text="@Sasha, для цього вже є [tag:різниця-між-словами] та [tag:значення-слів]. Let's go, я створив! © :-) Тому не варто боротися з вітряками. Якщо авторка мала на увазі інший теґ і іншу мету запитання, то це треба відобразити в [edit]. А я тоді вже шукатиму недоліки відносно нових заявлених теґів. :-) Зараз запитання, безумовно, є сире і заслуговує на щось із діапазону відредагувати / закрити / видалити+переосмислити+запитати_як_слід. Не сумніваюся, що ми маємо на сайті прихильників першого методу, від яких я очікую **практичних дій** з порятунку цього запитання." CreationDate="2020-03-31T13:14:57.973" UserId="8" />
  <row Id="10325" PostId="6193" Score="1" Text="@bytebuster, якщо чесно, я, як відвідувач, інтуїтивно не відчуваю різниці між [tag:різниця-між-словами] і [tag:вибір-слова] — на перший погляд здається, що вони синонімічні. Трішки подумавши, я збагнув, що [tag:вибір-слова] — це про вибір слова _під конкретну ситуацію_, а [tag:різниця-між-словами] — це, мабуть, про порівняння слів _незалежно від контексту_, — але це зовсім неочевидно, як мінімум — треба було б в описі [tag:вибір-слова] додати згадку про [tag:різниця-між-словами], а як максимум — перейменувати [tag:вибір-слова] чи таки подумати про те, щоб відмовитися від жорсткого розділення." CreationDate="2020-03-31T15:19:32.957" UserId="4" />
  <row Id="10330" PostId="6193" Score="0" Text="@Sasha, я приблизно так само бачу цю відмінність. Але наші теґи „are not carved in stone“. Ніщо не заважає запропонувати і втілити кращу систему." CreationDate="2020-03-31T20:23:08.960" UserId="8" />
  <row Id="10352" PostId="6193" Score="0" Text="@bytebuster мене цілком влаштовує відповідь користувача Sasha і абсолютно не влаштовує бажання знищувати запитання. Є якийсь спосіб зупиняти таких бажаючих?" CreationDate="2020-04-05T21:06:13.430" UserId="538" />
  <row Id="10324" PostId="6194" Score="0" Text="У запитанні написано: «якій формі надати перевагу?» Чи можна відредагувати цю відповідь, щоб вона відповідала на поставлене запитання?" CreationDate="2020-03-31T13:17:34.007" UserId="8" />
  <row Id="10331" PostId="6194" Score="1" Text="До тих, хто поставив мінус, — цікаво було б дізнатися причину." CreationDate="2020-04-01T09:18:27.037" UserId="4" />
  <row Id="10353" PostId="6194" Score="0" Text="@bytebuster мене влаштовує ЦЯ відповідь." CreationDate="2020-04-05T21:07:11.953" UserId="538" />
  <row Id="10355" PostId="6194" Score="0" Text="@OlenaLisovs'ka, я трішки доповнив відповідь після коментаря bytebuster, тож тепер, сподіваюся, він уже не має нарікань." CreationDate="2020-04-05T22:23:18.800" UserId="4" />
  <row Id="10356" PostId="6194" Score="1" Text="@OlenaLisovs'ka, до речі, якщо Вас влаштовує відповідь, Вам слід натиснути ✓, щоб прийняти її. (Це стосується і попередніх Ваших запитань теж.)" CreationDate="2020-04-05T22:24:34.013" UserId="4" />
  <row Id="10359" PostId="6194" Score="0" Text="@Sasha а як це вплине на подальше можливе коментування?" CreationDate="2020-04-06T11:37:59.200" UserId="538" />
  <row Id="10363" PostId="6194" Score="1" Text="@OlenaLisovs'ka, технічно наявність/відсутність у запитання ухваленої відповіді ні на що не впливає (нові відповіді й коментарі можна створювати в будь-якому разі; і в будь-який момент отой значок ухвалення можна скасувати або перенести на іншу відповідь). Але психологічно хтось може бути більш зацікавлений відповідати на запитання без ухваленої відповіді (але також хтось психологічно може бути зацікавлений відповідати лише на запитання зовсім без відповідей — це ж не привід їх не писати; а когось, може, навпаки, заохочує «о, там написали/ухвалили неправильну/неточну в., зараз я їм покажу!»)." CreationDate="2020-04-07T08:06:10.080" UserId="4" />
  <row Id="10339" PostId="6199" Score="1" Text="Будь ласка, уточніть, яке саме формулювання вас цікавить, адже можуть бути різні варіанти. Це має бути звертання до когось чи позначення якогось посту теґом &quot;офтопік&quot;, лиш українським варіантом, чи щось третє?" CreationDate="2020-04-04T02:37:20.330" UserId="240" />
  <row Id="10340" PostId="6199" Score="2" Text="@P. Vovk не зрозумів питання. Якщо питання в якому контексті я хочу вживати це слово - то у будь-якому контексті де це слово вживається англійською" CreationDate="2020-04-04T04:36:15.043" UserId="331" />
  <row Id="10342" PostId="6199" Score="0" Text="Просто цих контекстів може бути більше, аніж на одну відповідь. Було би добре розуміти, на що саме відповідати. Я зараз виклав те, як я це бачу, але, можливо, я щось випустив з поля зору." CreationDate="2020-04-04T13:24:23.700" UserId="240" />
  <row Id="10524" PostId="6199" Score="0" Text="Будь-які безглузді недоречні коментарі, що не стосуються запитання топікстартера, як-то кажуть &quot;не до справи&quot;, можна вважати &quot;офф-топік&quot; і безжально видаляти." CreationDate="2020-05-10T20:33:08.687" UserId="2207" />
  <row Id="10341" PostId="6200" Score="4" Text="«Поза темою» здається більш-менш універальним еквівалентом." CreationDate="2020-04-04T06:18:55.293" UserId="4" />
  <row Id="10362" PostId="6201" Score="0" Text="Дякую! Скажіть, будь ласка, на скільки можна довіряти Орфоепічному словнику Погрібного? Він аж 1984 року, тому в мене виникає насторога до його актуальності та чинності." CreationDate="2020-04-06T17:31:21.203" UserId="1177" />
  <row Id="10343" PostId="6203" Score="0" Text="&quot;... але це не говорить про те, що це правильно&quot;, – повністю погоджуюся, тому й намагаюся з'ясувати, що стоїть за поширеними варіантами слововживання та чи немає кращого й більш правильного способу формулювання думки. Дякую за ґрунтовну відповідь" CreationDate="2020-04-05T07:48:03.187" UserId="2610" />
  <row Id="10347" PostId="6203" Score="0" Text="3 «пів року» вживають множину не тому, що сприймають як 6 місяців, а тому, що «пів» (як окремий числівник, звісно, а не як частина слова а-ля «півострів») граматично вважається множиною. Про «пів яблука» Ви теж кажете «мої пів яблука», а не «моє пів яблука»." CreationDate="2020-04-05T18:20:56.157" UserId="4" />
  <row Id="10349" PostId="6203" Score="0" Text="@Sasha Можете навести джерело, де кажуть прямо, що пів, це числівник у множині?" CreationDate="2020-04-05T19:45:22.017" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10351" PostId="6203" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, ні. Лише статистику траплянь. Ну й здоровий глузд — невже Ви серйозно пропонуєте казати «моє пів яблука»? («Моє напів'яблуко» — так. «Моє пів'яблуко» — можливо, якщо вважати, що такое слово існує. Але «мої пів яблука», а не «моє пів яблука».)" CreationDate="2020-04-05T20:44:06.227" UserId="4" />
  <row Id="10358" PostId="6203" Score="0" Text="@Sasha Якщо неможливо довести, що пів - це множина, або хоч щось, що вказує на множину і навіть навпаки все вказує на однину, то для чого використовувати множину?" CreationDate="2020-04-06T04:39:32.833" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10360" PostId="6203" Score="0" Text="@Sasha Якщо немає доказів про множину слова пів, тоді так. Я не бачу логічних причин використовувати множину в даному випадку." CreationDate="2020-04-06T12:44:38.457" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10365" PostId="6203" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, я бачу, Ви й самі знайшли джерело, що стверджує про типовість множини й поодинокість однини. (Єдине що: воно також стверджує типовість родового відмінку. Але насправді і називний, і родовий відмінки є типовими — [про це каже Антоненко-Давидович](http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/chyslivnyky#uzhodzhennya-prykmetnykiv-z-imennykamy-pry-chyslivnykah), причому сам Антоненко-Давидович надає перевагу називному, і на практиці називний теж трапляється більш ніж удвічі частіше.)" CreationDate="2020-04-07T11:58:14.743" UserId="4" />
  <row Id="10366" PostId="6203" Score="0" Text="«За останні пів року» і «за останнє півріччя» — не зовсім те саме. _Півріччя_ в певному контесті може позначати проміжки часу з фіксованими початком і кінцем, а не будь-які довжиною _пів року_ (наприклад, у школі 1-ше навчальне півріччя з вересня до грудня; у податковій 1-ше півріччя — це січень-червень). Наприклад, якщо я сьогодні (7.04.2020) кажу «останні пів року мені не щастило», то я, імовірно, маю на увазі приблизно 7.10.2019–7.04.2020, а якщо я кажу «останнє півріччя мені не щастило», то я, як підприємець, цілком можу мати на увазі ще не завершене податкове півріччя січень-червень." CreationDate="2020-04-07T12:31:03.690" UserId="4" />
  <row Id="10367" PostId="6203" Score="0" Text="@Sasha Я відстоюю думку, що за, у значенні обмеженого відрізку часу від-до логічно неможлива область. Бо область за. Слово за обмежує час лише початковою точкою. В даному випадку це або пів року, де неможливо використати слово останній, або півріччя і тоді треба уточнити в який бік від останнього півріччя лежить область значень часу. Якщо мова лише про область значень всередині останнього півріччя, то треба використати упродовж." CreationDate="2020-04-07T12:59:27.550" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10369" PostId="6203" Score="0" Text="@Yola, не думаю, що варто виправляти такі речі. По-перше, те, що конструкції, які Андрій Іванченко вжив, чимось погані, — не факт (вони цілком зафіксовані в словниках і вживаються на практиці; так, можливо, вони мають польське походження, але чи обов'язково це погано? так можна прийти до війн правок, коли один виправляє «ні один/ніякий» на «жоден», а інший — «жоден» на «ні один/ніякий»). По-друге, тут деякі учасники цілком свідомо відходять від чинних норм і пишуть в своєму стилі — непевен, що це добре, але я вже зарікся виправляти те, що не є очевидною помилкою, раптом це частина стилю…" CreationDate="2020-04-08T09:33:52.307" UserId="4" />
  <row Id="10370" PostId="6203" Score="0" Text="@Yola, але висловити Андрію свої погляди на ці конструкції й запропонувати приєднатися до них / виправити було б непоганою ідеєю." CreationDate="2020-04-08T09:35:58.240" UserId="4" />
  <row Id="10371" PostId="6203" Score="0" Text="@Yola, хоча, може, я й неправий щодо «не виправляйте» (адже він може відкотити). Але це все-таки не edit suggestion, а саме edit. Шкода, що SE не дозволяє (коли репутація сягає якогось числа) робити саме edit suggestions до автора/спільноти." CreationDate="2020-04-08T09:37:50.357" UserId="4" />
  <row Id="10380" PostId="6207" Score="0" Text="Мені здається, що це поки найкращий варіант, все одно ідеального перекладу не досягти, як цього не хотілося б." CreationDate="2020-04-09T14:55:30.080" UserId="2097" />
  <row Id="10348" PostId="6208" Score="0" Text="Можете навести джерело, де сказано прямо, що пів - це множина? Статистичні дані не є показником правильності використання. Вони лише кажуть як використовують в певних джерелах. А звички бувають і поганими." CreationDate="2020-04-05T19:43:53.587" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10350" PostId="6208" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, ні. Лише статистику траплянь." CreationDate="2020-04-05T20:41:19.760" UserId="4" />
  <row Id="10364" PostId="6208" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, реальні вжитки — це саме те, на основі чого в ідеалі мають формуватися словники й мовознавчі поради. (Єдине, що мене турбує, — це те, що траплянь в однині теж порівняно багато, тобто не виключено, що й однину _теж_ можна. Але множину можна — це 100%.)" CreationDate="2020-04-07T08:08:51.763" UserId="4" />
  <row Id="10357" PostId="6210" Score="0" Text="Правильне зауваження про англійську мову. Англійською та частина цибулі, що під землею так і називається *bulb*. Можна глянути на статтю [onion](https://en.wikipedia.org/wiki/Onion), там як друга назва вказана *bulb onion*." CreationDate="2020-04-06T00:53:56.217" UserId="9" />
  <row Id="10368" PostId="6211" Score="0" Text="Ви вимовляєте ці слова з написаними буквами?" CreationDate="2020-04-08T08:12:47.503" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10395" PostId="6211" Score="2" Text="Цікаво, не впевнений на 100%, чи це академічно вірно, але як носій мови я оглушую [г] у даних випадках." CreationDate="2020-04-09T12:12:10.343" UserId="2624" />
  <row Id="10372" PostId="6212" Score="0" Text="Висновок «тобто незаконно - те що законом не врегульовано, не є порушенням в загальному розумінні» трішки дивує. Типу, якщо я на вулиці буду жонглювати пиріжками (я припускаю, що це явно не регулюється: ані забороняються, ані дозволяються) — хіба це буде «незаконно»? Мені здається, треба було б звузити контекст до _рішень/вимог_: рішення/вимогу можна назвати _незаконним_ (_-ою_), якщо його/її автор не мав відповідних повноважень; а _протизаконним_ (_-ою_) — якщо й суть рішення/вимоги суперечить закону (принаймні, такий висновок особисто мені спадає на думку після Вашого прикладу). Чи Ви по-" CreationDate="2020-04-09T01:45:43.067" UserId="4" />
  <row Id="10373" PostId="6212" Score="0" Text="іншому про це мислите? Принаймні, я зрозумів Вас так: {незаконні  (у широкому розумінні)} = {юридично необґрунтовані} ∪ {протизаконні}." CreationDate="2020-04-09T01:51:35.457" UserId="4" />
  <row Id="10374" PostId="6212" Score="0" Text="До речі, чи не могли б Ви змінити приклад на якийсь більш давній? (Я жодним чином не хочу стверджувати, що постанова була законною абощо, але просто мені здається, що це надто гаряча тема. Не хочеться, щоб суто мовний сайт перетворювався на сайт медично-юридично-політичних баталій.)" CreationDate="2020-04-09T01:58:06.137" UserId="4" />
  <row Id="10375" PostId="6212" Score="3" Text="-1: допис надає тлумачення на основі субʼєктивних суджень. Натомість, на мовному сайті варто користуватися джерелами — особливо, якщо йдеться про тлумачення слова. У даному випадку (можливо) згодилися б, окрім лінгвістичних, також юридичні джерела — але ні тих, ні інших автор не наводить." CreationDate="2020-04-09T05:21:09.080" UserId="8" />
  <row Id="10376" PostId="6212" Score="0" Text="Але ж ми кажемо *незаконні угрупування* і *незаконний обіг зброї* маючи на увазі такі, що прямо заборонені законом?" CreationDate="2020-04-09T09:08:14.577" UserId="9" />
  <row Id="10392" PostId="6212" Score="0" Text="@Sasha - так, буде незаконно. Якщо ці дії не носитимуть масового характеру чи не заважатимуть іншим думаю ніхто не підніматиме питання, якщо це бізнес, як то вулична музика - можуть з заздрощів чи шуму юрби під вікнами підняти." CreationDate="2020-04-10T11:43:37.157" UserId="2309" />
  <row Id="10393" PostId="6212" Score="0" Text="@Sasha {незаконні (у широкому розумінні)} = {юридично необґрунтовані} ∪ {протизаконні} . Ні, думаю ∪ зайве. Угода може бути повністю законною, повністю посилатися на конкретні закони, регуляторні акти, але містити один пункт протизаконний (що суперечить врегульованому законом питанню). Поняття незаконний і протизаконний в загальному випадку не перетинаються, інакше б дійсно це був майже синонім" CreationDate="2020-04-10T11:47:19.437" UserId="2309" />
  <row Id="10394" PostId="6212" Score="0" Text="@Yola у нас &quot;протизаконні&quot; кажуть зазвичай щоб викликати сприйняття слухача що існує звинувачення. Протизаконним збройне угрупування може бути визнаним за фактом протиправної діяльності чи способом володіння зброєю. Незаконним - просто за фактом відсутності статуту, структури, непрозорості. Так рух добровольців був незаконним на початку (і був підпорядкований МВС щоб це врегулювати), а рухи &quot;руськой вєсни&quot; - протизаконним за фактами своїй дій і декларованій ідеології поваленні конституційного ладу насильницким шляхом та сепаратизму" CreationDate="2020-04-10T11:56:22.067" UserId="2309" />
  <row Id="10405" PostId="6212" Score="0" Text="@MykolaMykolayovichDolynskyi, «чи не заважатимуть іншим» — але ж якщо ці дії заважатимуть іншим, то їх називатимуть незаконними не через те, що вони _не описані в законі_, а через те, що вони _заважають іншим_ (порушують закони про ведення комерційної діяльності або закон про тишу)." CreationDate="2020-04-12T07:40:42.387" UserId="4" />
  <row Id="10406" PostId="6212" Score="0" Text="@MykolaMykolayovichDolynskyi, «поняття незаконний і протизаконний в загальному випадку не перетинаються» — ось із цим я категорично незгоден, я вважаю, що якщо щось протизаконне, то воно точно й незаконне — але, на жаль, послатися ні на що не можу." CreationDate="2020-04-12T07:42:45.580" UserId="4" />
  <row Id="10414" PostId="6212" Score="0" Text="@Sasha при слуханні справи про дії які створюють незручності для інших без їхної згоди такі дії слід називати &quot;незаконними&quot;, але не можна назвати &quot;протизаконними&quot;, якщо ці дії прямо не заборонено законом чи постановую чи рішенням. Якщо ж заборонено то на перший план виходить саме розгляд як &quot;протизаконних дій&quot;, де факти незручностей для інших є просто обставинами що можуть впливати на міру відповідальності чи внутрішнє переконання судді. Закон про тишу дуже гарний приклад. Про комерційну діяльність - це може бути швидше за все боротьба між нелегальними підприємцями. За виключенням &quot;наливайок&quot;" CreationDate="2020-04-13T17:12:55.870" UserId="2309" />
  <row Id="10415" PostId="6212" Score="0" Text="@Sasha ваше право непогоджуватись, але спробую ще один приклад пояснити. Уявімо трапилась нова держава. І звісно вона хоче контроль над власним кордоном. Видає закон - &quot;всі люди мають перетинати кордон через смугасті будки. Крапка&quot;. Все - у нас є порядок законний, який визнають держоргани. Але люди ходять сотні років як ближче і досі ходять. Цей порядок існуює де-факто, але де-юри став &quot;незаконний&quot;. При тому не став &quot;протизаконний&quot; адже текст закону фактичний порядок не забороняв. І державні органи просто відмовлять в послугах на підставі &quot;незаконного&quot;." CreationDate="2020-04-13T17:20:14.243" UserId="2309" />
  <row Id="10416" PostId="6212" Score="0" Text="Останній приклад зовсім не зрозумів. Вони ж порушують закон про перетин кордону, отже ж, за моїм розумінням Вашої логіки, чинять *проти*законні дії, хіба ні?" CreationDate="2020-04-15T13:37:49.340" UserId="4" />
  <row Id="10417" PostId="6212" Score="0" Text="@Sasha Ні, не порушують, оскільки закон прямо не забороняє інші способи перетину, не передбачає відповідальність. Є дві парадигми: &quot;все що не заборонено - дозволено&quot; - &quot;демократичного&quot; світу і &quot;все що прямо не дозволено - забороненого&quot; - тоталітарного світу. От ми понад 70 років прожили в другому, тому склалась традиція і внутрішнє переконання дотримуватись другого варіанту." CreationDate="2020-04-16T14:14:44.140" UserId="2309" />
  <row Id="10418" PostId="6212" Score="1" Text="Щодо «оскільки закон прямо не забороняє інші способи перетину» — але ж Ви самі писали: «всі люди мають перетинати кордон через смугасті будки. Крапка». Щодо «все що не заборонено — дозволено» — саме так, тому мене й дивує, як можна те, що не заборонено, називати незаконним." CreationDate="2020-04-16T18:13:50.423" UserId="4" />
  <row Id="10384" PostId="6214" Score="1" Text="Це запитання має політично-важливу тематику, але воно не відповідає топіку про українську мову. Іншими словами, абстрактний «знавець української мови» з усіма своїми знаннями не може відповісти, чому англомовні пишуть чи не пишуть *„the“*." CreationDate="2020-04-10T06:59:02.153" UserId="8" />
  <row Id="10387" PostId="6214" Score="0" Text="@bytebuster Ви можете довести своє твердження щодо того, хто може відповісти на запитання, а хто ні? Куди тоді писати подібне запитання?" CreationDate="2020-04-10T10:54:31.473" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10388" PostId="6214" Score="0" Text="@bytebuster Чому ви мене обізвали відчайдушним? Поясніть, будь ласка." CreationDate="2020-04-10T10:58:23.710" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10389" PostId="6214" Score="0" Text="Перепрошую, якщо вам здалося це особистим, зовсім не це мається на увазі. Це наслідок старих дискусій на іншу тему (напіввідповідей у коментарях), де аргументом захисників неякісних дописів є сентенція на кшталт «якщо ви видаляєте поганий допис, то куди ж подітися відчайдушному автору запитання зі своїм запитанням?» Ну, і відповідно, літературний прийом — [тут](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/222/8) використовується термін *„the hapless questioner“*." CreationDate="2020-04-10T11:16:08.647" UserId="8" />
  <row Id="10381" PostId="6215" Score="0" Text="Я зрозумів це так, що все ж можна перекласти the Ukraine, як ця Україна, або  the Somecountry як ця Деякакраїна. Просто потрібно щоразу розуміти про що кажуть, коли використовують значення ця. Тобто визначеність визначена лише тоді, коли розумієш зміст. Якщо не розумієш зміст, то the всеодно не визначене. Типу коли в нас кажуть: &quot;ну цей, як його&quot;, то чітко вказують на невизначену визначеність. Цей у нашому випадку означає усю суть використання артиклю в англійській мові. Дякую." CreationDate="2020-04-10T03:01:34.240" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10383" PostId="6215" Score="0" Text="Хмм, то слово &quot;це&quot; можна віднести до артиклю? ... просто ми його використовуємо трохи по іншому." CreationDate="2020-04-10T06:28:52.940" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10385" PostId="6215" Score="0" Text="Перепрошую, але -1, тому що модератори повинні знати межі топіку сайту і скеровувати offtopic-запитання або на правильний сайт, або на закриття. І — ні, *helping a desperate asker* не виглядає слушним виправданням." CreationDate="2020-04-10T07:02:40.977" UserId="8" />
  <row Id="10386" PostId="6215" Score="0" Text="@ bytebuster Чому не по темі?" CreationDate="2020-04-10T10:51:52.537" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10390" PostId="6215" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, не по темі, тому що запитання не про українську мову. Воно про англійську мову, воно про [політику](https://politics.stackexchange.com/a/10705/2984) і навіть, можливо, про [подорожі](https://travel.meta.stackexchange.com/q/4702/26641). Але не про українську мову. І, як бачите за посиланнями, там, де таким запитанням — місце, навіть я долучався до них. :)" CreationDate="2020-04-10T11:29:27.193" UserId="8" />
  <row Id="10391" PostId="6215" Score="0" Text="@bytebuster Зрозумів. Бувайте." CreationDate="2020-04-10T11:40:52.067" UserDisplayName="user1677" />
  <row Id="10400" PostId="6215" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko дивіться, ви накладаєте використання означенного артикля в межах загального вжитку на використання з країнами, коли різниця в цих використаннях дуже велика. Я чітко переклав, як це працює з країнами. Немає сенсу додавати &quot;ця&quot; до &quot;Україна&quot;, бо це в нашій мові не пояснить колоніального присмаку &quot;the&quot; доданого до &quot;Ukraine&quot;." CreationDate="2020-04-10T16:28:34.700" UserId="240" />
  <row Id="10401" PostId="6215" Score="0" Text="@bytebuster людина питає, як відрізняється переклад &quot;Ukraine&quot; i &quot;the Ukraine&quot; з англійської. Я не розумію, відколи питання про переклад стали off-topic." CreationDate="2020-04-10T16:29:19.523" UserId="240" />
  <row Id="10402" PostId="6217" Score="1" Text="Ич, не подумав, що треба казати *на звороті*, а не *на задньому боці*. Дякую. Тепер думаю про береги і зворотний бік. Та й про те чи то *розрахунки*, чи то *обчислення* треба помікувати." CreationDate="2020-04-11T17:04:56.517" UserId="9" />
  <row Id="10403" PostId="6217" Score="0" Text="@Yola тішуся, що вдалося розкидати вектори можливостей трохи в боки. Це, в принципі, єдине, на що сподівався, бо конкретний переклад завжди залежатиме від контексту сильно." CreationDate="2020-04-11T17:28:30.750" UserId="240" />
  <row Id="10404" PostId="6217" Score="1" Text="Додам, що вини радше приблизні ніж швидкі." CreationDate="2020-04-12T00:01:41.963" UserId="9" />
  <row Id="10407" PostId="6217" Score="0" Text="@Yola коли йдеться про розрахунки, для мене це синоніми." CreationDate="2020-04-12T13:28:30.910" UserId="240" />
  <row Id="10408" PostId="6219" Score="0" Text="Добрий день. Чи є якісь підтверждення цієї інформації? Бо виглядає трішки схоже на народну етимологію. Тим більше, що здається, містить явний анахронізм — хіба лопати не з'явилися значно раніше за обряд хрещення води?" CreationDate="2020-04-12T16:02:48.257" UserId="4" />
  <row Id="10409" PostId="6219" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2020-04-12T22:46:32.703" UserId="8" />
  <row Id="10411" PostId="6219" Score="0" Text="Найпростіший бубон був би зі шкіри на трьох палках, але відповідь цікава, хоча не підкріплена джерелами тому не можу плюсанути." CreationDate="2020-04-13T12:55:16.573" UserId="9" />
  <row Id="10412" PostId="6219" Score="1" Text="@Yola, цікаво, що піка англійською буде зокрема _spade_, що означає «лопата»." CreationDate="2020-04-13T14:44:12.850" UserId="4" />
  <row Id="10413" PostId="6219" Score="1" Text="@Yola, і в Таро 4 масті справді асоціюють зі стихіями, але там асоціація інша ніж у Віктора, наприклад, земля там бубна, а не піка." CreationDate="2020-04-13T14:45:38.523" UserId="4" />
  <row Id="10421" PostId="6222" Score="0" Text="Ну, чисто технічно [будь-яку речовину можна виміряти кількістю](//uk.wikipedia.org/wiki/Кількість_речовини), хоча я згоден, що в побуті це не дуже поширена міра." CreationDate="2020-04-19T10:10:23.493" UserId="4" />
  <row Id="10422" PostId="6222" Score="0" Text="@Sasha Звісно так, але ж це буде кількість *грамів* молока, кількість *літрів* молока. Технічно, знову ж таки. :)" CreationDate="2020-04-19T10:17:49.553" UserId="1478" />
  <row Id="10430" PostId="6222" Score="0" Text="Технічно ні; _кількість речовини_ — це інше, ніж _маса_ чи _об'єм_. (Але з іншими частинами Вашої відповіді я повністю згоден.)" CreationDate="2020-04-19T17:44:21.160" UserId="4" />
  <row Id="10440" PostId="6222" Score="0" Text="Кількість — це раз, два, три. Якщо ви кажете раз, два, три молока, а не раз, два, три грамів, пляшок, літрів молока, то заперечень не маю." CreationDate="2020-04-20T15:10:52.947" UserId="1478" />
  <row Id="10431" PostId="6223" Score="0" Text="Спочатку хотів на 100% погодитися, аргумент про те, що має бути семантичний зв'язок із _дбати_, звучить переконливо. Але потім помітив, що за Вашим же посиланням первісне значення _*dъbati_ — це лише «шукати, здобути» (а не таке, як у сучасного _дбати_); і не виключено, що в деяких словах з префіксами збереглися відтінки саме старих значень. Тож особисто для мене питання поки лишається відкритим." CreationDate="2020-04-19T18:17:08.643" UserId="4" />
  <row Id="10432" PostId="6223" Score="0" Text="Я додав приклади а-ля «насильством придбали» у свою [відповідь](/a/6221)." CreationDate="2020-04-19T19:57:07.647" UserId="4" />
  <row Id="10439" PostId="6223" Score="0" Text="Пане @Sasha, все-таки українська і праслов'янська мови — це різні мови. :) Придбати насильством — це те саме, що вилікувати вбивством. Для гуморески або метафори як у Біблії Куліша згодиться. Всі додані вами приклади з художньої літератури, а там, знаєте, гратися словами — не схотінка, а обов'язок. Це ж не Вікіпедія." CreationDate="2020-04-20T15:07:47.407" UserId="1478" />
  <row Id="10441" PostId="6223" Score="0" Text="Українська походить з праслов'янської. Якщо у певних випадках значення кореня змінилося, це ще не означає, що воно в усіх випадках змінилося. Я сумніваюся, що це все гуморески/метафори, але може, Ви й маєте рацію." CreationDate="2020-04-20T15:23:12.043" UserId="4" />
  <row Id="10442" PostId="6223" Score="0" Text="Добре, художня література Вас не переконує. А що Вас переконає? Публіцистика?" CreationDate="2020-04-20T15:23:52.253" UserId="4" />
  <row Id="10756" PostId="6223" Score="1" Text="@Sasha А в публіцистиці не може бути гумору й гри словами? Що за нудну публіцистику ви читаєте. :)" CreationDate="2020-09-17T15:57:31.313" UserId="1478" />
  <row Id="10423" PostId="6224" Score="1" Text="hi, thanks for this answer. it would be nice, though, to have a couple of links to the sources you are using for it to be of a good quality according to the demands of ukrainian.SE. i personally would love to see a comparison between the bookish slavonic and the language of Skovoroda conducted by a linguist. would you provide the community with such a comparison, perhaps?" CreationDate="2020-04-19T12:00:55.147" UserId="240" />
  <row Id="10424" PostId="6224" Score="1" Text="Feel free to read a foreword by Ushkalov to Skovoroda's compilation: http://shron1.chtyvo.org.ua/Skovoroda/Povna_akademichna_zbirka_tvoriv_zbirka.pdf — p. 30 mentions sources I noted in my reply. However, I warn everybody that usually Ukrainian linguists are not pure linguists, but activists of social change that would like to make Skovoroda &quot;ours&quot; and try to argue that he used a lot of Ukrainian. He didn't." CreationDate="2020-04-19T14:26:11.817" UserId="1478" />
  <row Id="10444" PostId="6224" Score="1" Text="would you add this source and, probably, Shevelyov's &quot;Prolegomena&quot; to your answer? It would make this answer of a quality and help the rest of the info seekers to go further in the investigation, as it is not yet over, right?" CreationDate="2020-04-20T16:29:04.180" UserId="240" />
  <row Id="10433" PostId="6226" Score="0" Text="Тобто Ваша пропозиція полягає в тому, щоб застосовувати для кожного правила окрему назву (а не намагатися охарактеризувати відразу всі емпіричні правила якимось словосполученням), — я правильно розумію?" CreationDate="2020-04-19T23:00:02.113" UserId="4" />
  <row Id="10434" PostId="6226" Score="0" Text="@Sasha &quot;правило свердлика&quot; часто застосовують як загальний вислів-відповідник  до rule of thumb з мого досвіду, але за широкий вжиток не можу казати." CreationDate="2020-04-20T08:21:02.903" UserId="240" />
  <row Id="10435" PostId="6226" Score="0" Text="@P.Vowk, наскільки я можу судити, [правило свердлика](//uk.wikipedia.org/wiki/Правило_гвинта) (a.k.a. [правило правої руки](//uk.wikipedia.org/wiki/Правило_правої_руки) a.k.a. [right-hand rule](//en.wikipedia.org/wiki/Right-hand_rule)) — це цілком конкретне правило, а не загальний вираз для усіх емпіричних правил. І воно навіть не емпіричне за своєю суттю (фактично визначається напрямок векторного добутку). Тобто перетин із [rule of thumb](//en.wikipedia.org/wiki/Rule_of_thumb) (a.k.a. [емпіричне правило](//uk.wikipedia.org/wiki/Емпіричне_правило)) фактично нульовий." CreationDate="2020-04-20T09:08:47.517" UserId="4" />
  <row Id="10436" PostId="6226" Score="0" Text="@Sasha для мене правило свердлика в народному вжитку - це саме означник якогось такого зрозумілого правила для вирішення проблем. Я саме це хотів сказати." CreationDate="2020-04-20T09:37:09.330" UserId="240" />
  <row Id="10437" PostId="6226" Score="0" Text="@P.Vowk, не знаю, не зустрічав такого вжитку — але цілком можливо, Ви маєте рацію." CreationDate="2020-04-20T09:40:07.967" UserId="4" />
  <row Id="10443" PostId="6226" Score="0" Text="@Sasha, так, використовувати окрему назву, якщо це буде мати якусь доречність.&#xA;&#xA;Втім, назва &quot;правило свердлика&quot; — це дійсно визначення конкретного правила, а не якесь узагальнення, але якщо така фраза вам підходить, то контекст художнього твору, наприклад, дозволяє зробити з неї власний усталений вираз. До речі, який стиль ви використовуєте?" CreationDate="2020-04-20T15:30:58.133" UserId="1060" />
  <row Id="10445" PostId="6226" Score="0" Text="Це не моє запитання, це @Yola. Я взяв участь у цьому обговоренні просто з цікавості. Але припускаю, що науково-популярний." CreationDate="2020-04-20T19:25:01.603" UserId="4" />
  <row Id="10459" PostId="6229" Score="3" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2020-04-25T13:13:16.860" UserId="8" />
  <row Id="10467" PostId="6233" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо" CreationDate="2020-04-25T17:14:29.897" UserId="2097" />
  <row Id="10468" PostId="6233" Score="1" Text="Будь ласка, перегляньте сторінки [tour](https://ukrainian.stackexchange.com/tour), [How to Answer](https://ukrainian.stackexchange.com/help/how-to-answer) а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/5/%d0%a5%d0%be%d1%80%d0%be%d1%88%d1%96-%d0%bf%d0%b8%d1%82%d0%b0%d0%bd%d0%bd%d1%8f-%d1%96-%d1%85%d0%be%d1%80%d0%be%d1%88%d1%96-%d0%b2%d1%96%d0%b4%d0%bf%d0%be%d0%b2%d1%96%d0%b4%d1%96-good-questions-and-good-answers). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою." CreationDate="2020-04-25T17:15:00.617" UserId="2097" />
  <row Id="10470" PostId="6233" Score="0" Text="_Треновний_ уже згадує інша відповідь. _Витреновувальний_ — це нова ідея, але чи Ви зможете десь знайти приклади вживання?" CreationDate="2020-04-25T18:34:53.437" UserId="4" />
  <row Id="10477" PostId="6238" Score="0" Text="I’m voting to close this question because it fails to show any prior research." CreationDate="2020-04-29T15:27:35.307" UserId="8" />
  <row Id="10478" PostId="6238" Score="1" Text="Не розумію в чому проблема. Я написав які варіанти були в мене, і що я знайшов, але в мене є підозра, що це не правильно. Я тому і питаю, щоб дізнатися як правильно, и чому саме так" CreationDate="2020-04-29T15:39:40.113" UserId="2497" />
  <row Id="10479" PostId="6240" Score="0" Text="Схоже, що вони не встигають за новим правописом." CreationDate="2020-04-30T14:36:42.170" UserId="9" />
  <row Id="10484" PostId="6242" Score="0" Text="-1, перепрошую: будь ласка, вказуйте джерела." CreationDate="2020-05-03T15:55:47.660" UserId="8" />
  <row Id="10486" PostId="6243" Score="0" Text="Щодо самого питання ще подумаю, але мені тут найкраще звучить &quot;позаяк&quot;." CreationDate="2020-05-03T16:42:42.313" UserId="240" />
  <row Id="10487" PostId="6243" Score="1" Text="@P.Vowk Витяг з &quot;Як ми говоримо&quot;: *Вiзьмiмо, примiром, одiозне колись слово позаяк (нiби синонiм до загальновживаних бо, через те що, тому що), без якого рiдко хто обходився серед дореволюцiйних українських публiцистiв та промовцiв; чи є це штучне, непотрiбне слово в грiнченкiвському словнику? Нi, нема, як не знайдете там i багатьох iнших подiбних див, що могли проскочити, але не прижилися в живiй мовi народу.*" CreationDate="2020-05-03T17:05:17.860" UserId="9" />
  <row Id="10506" PostId="6243" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/107691/discussion-on-question-by-yola---------)." CreationDate="2020-05-06T14:19:58.450" UserId="4" />
  <row Id="10508" PostId="6243" Score="0" Text="В аналогічних ситуаціях я перекладаю &quot;because&quot; як &quot;оскільки&quot;. &#xA;(&quot;Оскільки доповнення Шура невироджене ...&quot;)&#xA;&#xA;Обидва вирази &quot;через те що&quot; і &quot;тому що&quot; є зміст використовувати тільки коли необхідно приєднати підрядне речення. &#xA;&#xA;Вираз &quot;через те що&quot; має легке негативне емоційне забарвлення.&#xA;Вираз &quot;тому що&quot; - більш емоційно нейтральний.&#xA;Емоційно позитивний преклад &quot;because of&quot; - &quot;завдяки&quot;" CreationDate="2020-05-07T00:24:45.590" UserId="448" />
  <row Id="10511" PostId="6243" Score="0" Text="@Volodymyr коли ми перекладали [CLRS](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF_%D0%B4%D0%BE_%D0%B0%D0%BB%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BC%D1%96%D0%B2), то наш мовний редактор пояснював, що *оскільки* це полонізм і тому ви в цій книзі його не знайдете, тому тут я про нього й не запитував. Щодо негативного, то якби знайти якесь джерело на підтвердження цього, то було б дуже добре." CreationDate="2020-05-07T10:05:41.600" UserId="9" />
  <row Id="10554" PostId="6243" Score="1" Text="@Yola Не варто вживати складні конструкції там де можна обійтись одним словом. &quot;Оскільки&quot; ідеально підходить для згаданої ситуації. Це слово - не полонізм, принаймні в польській в аналогічних ситуаціях вживається &quot;ponieważ&quot;. (порівняйте також з російським &quot;поскольку&quot;)." CreationDate="2020-05-13T19:42:15.847" UserId="448" />
  <row Id="10498" PostId="6246" Score="0" Text="*Вогонь палає і гуготить, а вона **заплющує** очі, хитається, і їй здається, що то шумить колосом нива і серп черкає по стеблу.*" CreationDate="2020-05-05T21:04:13.987" UserId="9" />
  <row Id="10500" PostId="6246" Score="0" Text="Якби ви провели трохи аналізу, то помітили, що в цьому творі він всюди *широко розкриті*. На добру відповідь це не тягне. -1" CreationDate="2020-05-06T00:00:41.200" UserId="9" />
  <row Id="10501" PostId="6246" Score="0" Text="@Yola, але ж могли б бути «широко розплющеними»… Це не аналіз, але наведення (по-моєму) значущого факту, я плюсонув." CreationDate="2020-05-06T03:37:12.747" UserId="4" />
  <row Id="10505" PostId="6246" Score="0" Text="@Sasha можливо Коцюбинський вважав, що *розкриті* можна вживати лише разом з *широко*." CreationDate="2020-05-06T11:17:37.500" UserId="9" />
  <row Id="10507" PostId="6246" Score="1" Text="@Yola, _«А як тільки в **розкриті очі** вступило зелене, що котилось буйними хвилями луків та лісу, як тільки небо спустилось і ніжно торкнулось обличчя, немов пушинка, як тільки в груди ввіллявсь золотий напій повітря, його сповила солодка втома, як у людини, що встала з смертельного ложа, і впало десь у безодню все, чим досі жив: спека роботи, вогонь небезпеки, чад крові і боротьби…»_ — теж Коцюбинський («В дорозі», 1907; хоча _широко розкриті очі_ він справді часто вживає, так)." CreationDate="2020-05-06T14:22:09.860" UserId="4" />
  <row Id="10509" PostId="6247" Score="1" Text="Насправді слово [«відсіювати»](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=13780&amp;page=447) можуть застосовувати не лише до непотрібної фракції («при товченні вугілля відсіюють пил»), а й до потрібної («відсіяти зерно від полови»). Наскільки я розумію, у первісному значенні відсіюють фракцію з _меншим розміром часточок_ (але це необов'язково гірша фракція, може бути навпаки). Але так, Ви маєте рацію, що _найчастіше_ це слово застосовують саме до непотрібної фракції (і саме таке переносне значення зафіксовано під номером 3 в словнику)." CreationDate="2020-05-07T03:11:44.217" UserId="4" />
  <row Id="10510" PostId="6247" Score="1" Text="А ближче до потрібного значення, мабуть, слово [просіяти](http://sum.in.ua/s/prosivaty)." CreationDate="2020-05-07T03:18:31.893" UserId="4" />
  <row Id="10514" PostId="6247" Score="1" Text="@Sasha наскільки я зрозумів запитання, автор хотів дізнатися чи варто йому використовувати слова &quot;цідити&quot; та &quot;відсіяти&quot; в інтерфейсах веб сайтів для позначення фільтрів пошуку (чи це не буде пуризмом з якого насміхатимуться)" CreationDate="2020-05-08T07:15:20.813" UserId="448" />
  <row Id="10515" PostId="6247" Score="1" Text="Ну, так, я теж так думаю. Я просто спробував трішки вточнити відповідь (мовляв, _відсіяти_, на відміну від _відфільтрувати_, справді найчастіше застосовують саме до непотрібної фракції, але все-таки не завжди)." CreationDate="2020-05-08T07:30:56.600" UserId="4" />
  <row Id="12812" PostId="6247" Score="0" Text="Чому це відсіяти і відфільтрувати не є синонімами? Той самий процес сортування за ознакою. В першому випадку за допомогою вітру (воздушного потоку), в іншому - наприклад, з рідини." CreationDate="2023-06-25T21:14:33.297" UserId="2207" />
  <row Id="12814" PostId="6247" Score="0" Text="@Skill, мабуть, Ви маєте рацію, що правильніше було б сказати, що це «часткові, а не повні синоніми» (а не «[зовсім] не є синонімами»); я думаю, Volodymyr саме це й мав на увазі." CreationDate="2023-06-26T03:47:06.157" UserId="4" />
  <row Id="10512" PostId="6248" Score="0" Text="Мабуть, приблизно так воно і є. Статті, де учасники гурту висловлюються про цю пісню: [Cristi Kempf «The Radiohead Vision Creeps Onto Airwaves»](http://www.greenplastic.com/coldstorage/articles/chicagosun.html), [Jim Sullivan «‘Creep’ Stumbles Onto Fame»](//books.google.com/books?id=OwVrDwAAQBAJ&amp;pg=PT21&amp;dq=%22creep+stumbles+onto+fame%22)." CreationDate="2020-05-07T15:36:30.947" UserId="4" />
  <row Id="10517" PostId="6253" Score="2" Text="Чесно кажучи, не відчуваю особливого песимізму/оптимізму в першому прикладі (але не кажу, що цього немає, просто я особисто не бачу). Щодо другого прикладу, то, по-моєму, тривалість/завершеність визначаєтсься радше формами дієслів («стається»/«сталось» і «ніколи не слухаєш»/«не послухав»), аніж вибором між «через те що» і «тому що»." CreationDate="2020-05-10T11:46:28.857" UserId="4" />
  <row Id="10518" PostId="6253" Score="0" Text="До речі, у Вас у прикладах не вистачає ком. Але коми в таких реченнях можна ставити по-різному («А, тому що Б» і «А тому, що Б»; «А, через те що Б» і «А через те, що Б» — залежно від інтонації, яку хочете передати), тому я не наважився редагувати, щоб не спотворити думку." CreationDate="2020-05-10T11:48:41.940" UserId="4" />
  <row Id="10526" PostId="6253" Score="2" Text="Все, що у вас написано - чистий суб'єктивізм." CreationDate="2020-05-11T10:26:43.027" UserId="2097" />
  <row Id="10555" PostId="6253" Score="1" Text="Я теж вважаю, що вирази &quot;через те що&quot; → &quot;тому що&quot; →  &quot;завдяки тому що&quot; відрізняються емоційним забарвленням, але я не зміг так сходу знайти підтвердження цього мого відчуття." CreationDate="2020-05-13T19:47:39.817" UserId="448" />
  <row Id="10558" PostId="6253" Score="1" Text="@Volodymyr річ у тім, що в запитані не йдеться про завдяки. *Завдяки* і *через те що* дійсно мають різне емоційне забарвлення. Хоча може й *тому що* має емоційну відмінність від *через те що*." CreationDate="2020-05-13T21:58:17.203" UserId="9" />
  <row Id="10519" PostId="6254" Score="0" Text="У нас кажуть *хлібороб*, *бракороб* тощо. Тому, почувши *сокоробка*, я б спочатку подумав про жінку, яка робить сік, а не про приладдя для цього." CreationDate="2020-05-10T14:00:40.677" UserId="9" />
  <row Id="10520" PostId="6254" Score="2" Text="@Yola, ну, а з іншого боку — по-моєму, це очікувано, що в умовах науково-технічного поступу форми, які раніше позначали професії, частково переходять на прилади (_коректор_, _навігатор_ тощо)." CreationDate="2020-05-10T16:20:10.487" UserId="4" />
  <row Id="10521" PostId="6254" Score="1" Text="@Sasha ууу.. я про це не подумав, а це цікаво. Дякую!" CreationDate="2020-05-10T18:06:36.860" UserId="9" />
  <row Id="10525" PostId="6255" Score="0" Text="Про окреме «через» загалом зрозуміло — це прийменник, а не сполучник. А чим «через те що» відрізняється від «тому що»?" CreationDate="2020-05-11T08:19:09.787" UserId="4" />
  <row Id="10532" PostId="6255" Score="0" Text="&quot;Тому, що&quot; відповідає на питання &quot;Чому?&quot;" CreationDate="2020-05-12T18:04:24.893" UserId="2207" />
  <row Id="10533" PostId="6255" Score="0" Text="&quot;Через те, що&quot; відповідає на питання &quot;Чому саме?&quot; / &quot;З якої причинини?&quot;" CreationDate="2020-05-12T18:05:59.527" UserId="2207" />
  <row Id="10535" PostId="6255" Score="1" Text="Тобмо «через те, що» — це більш точне вказання причини ніж «тому, що», — я правильно зрозумів?" CreationDate="2020-05-12T18:16:44.790" UserId="4" />
  <row Id="10536" PostId="6255" Score="1" Text="саме так, внірно зрозуміли" CreationDate="2020-05-12T18:59:43.507" UserId="2207" />
  <row Id="10553" PostId="6255" Score="1" Text="Ваш приклад не відповідає питанню. Порівняти потрібно саме синонімічні вирази &quot;через те що&quot; і &quot;тому що&quot;." CreationDate="2020-05-13T19:30:50.010" UserId="448" />
  <row Id="10796" PostId="6255" Score="1" Text="Згодний. Навів доречний приклад і з'ясувалося, що конструкцію «тому що» можна використати лише в підрядному складі речення, на відміну від «через те що», яке можна вжити і на початку речення." CreationDate="2020-10-24T00:22:49.887" UserId="2207" />
  <row Id="10799" PostId="6255" Score="0" Text="@RomanMikhol, так, мені теж здається, що «через те що» може бути як на початку, так і в середині речення, а «тому що» вживають частіше всередині речення. Але на практиці його вживають і на початку, наприклад: «Тому, що нас багато, що нас більшість, ніхто, здається, не звертає уваги на втрати» (Уляна Кравченко, «Спогади учительки», 1887), «Тому, що краєва Рада шкільна скорше може оцїнити, котрі бурси відповідають свому заданю, а через те заслугують і на запомогу, то Видїл краєвий спитав єї о гадку про ті бурси, що внесли просьби» («Запомога для бурс», з журналу «Народна Часопись», 1892)." CreationDate="2020-10-24T09:33:43.677" UserId="4" />
  <row Id="10527" PostId="6259" Score="2" Text="«іноді пишуть», «зазвичай пишуть» *[citation needed]*" CreationDate="2020-05-12T14:47:21.107" UserId="8" />
  <row Id="10528" PostId="6259" Score="0" Text="Дякую за відповідь. А чи є десь джерела з прикладами вживання окраїн районів міст (у західних країнах)? Можливо, не Бруклін, а щось схоже. Скажімо, Мангеттен, Чайнатаун, Челсі." CreationDate="2020-05-12T14:51:40.910" UserId="352" />
  <row Id="10529" PostId="6259" Score="0" Text="Ну, от, наприклад, [усі словосполучення вигляду «Західне/Східне/Північне/Південне Щось»](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/freqs?q=aword,%22(Західн|Східн|Північн|Південн).*%22+%22[А-Я].*%22&amp;fcrit=word/e+0~0&gt;0) (там я на якійсь зі сторінок знайшов зокрема [Окленд](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?queryselector=cqlrow&amp;cql=%22(Західн|Східн|Північн|Південн).*%22+%22Окленд.*%22&amp;default_attr=word))." CreationDate="2020-05-12T17:11:00.463" UserId="4" />
  <row Id="10530" PostId="6259" Score="0" Text="@bytebuster, на основі ГРАК-8. У принципі можна твердження зробити гіперпосиланнями, але мені було ліньки." CreationDate="2020-05-12T17:38:02.540" UserId="4" />
  <row Id="10537" PostId="6259" Score="0" Text="@Sasha мені здається, можна просто в тексті відповіді сказати, звідки дані, без гіперпосилання." CreationDate="2020-05-12T19:58:56.413" UserId="240" />
  <row Id="10531" PostId="6260" Score="0" Text="Я б сказав: письмо, читання, правопис (чи орфографія) і аудіювання (чи прослуховування). Перші два слова — це те, як воно, здається, називається в початкових класах школи. (Ще, як я пам'ятаю, у середній класах школи вивчали назви розділів науки про мову — як-от: фонетика, графіка, орфоепія, орфографія, лексика, морфологія тощо — але навряд Ви серед них знайдете прямі відповідники цим етапам.)" CreationDate="2020-05-12T17:59:46.627" UserId="4" />
  <row Id="10539" PostId="6260" Score="0" Text="Маю сумнїв, же то складови мови, скільки просто основні і загальні способи книжної мови, єсть шче, наприклад, [мигова](https://uk.wikipedia.org/wiki/Українська_жестова_мова)." CreationDate="2020-05-12T21:27:14.120" UserId="585" />
  <row Id="10538" PostId="6261" Score="0" Text="Для рівноваги наростків _є_ можна додати _писанє_." CreationDate="2020-05-12T21:18:29.697" UserId="585" />
  <row Id="10540" PostId="6261" Score="0" Text="а чому не *писання*?" CreationDate="2020-05-12T23:16:50.683" UserId="9" />
  <row Id="10544" PostId="6261" Score="0" Text="@Yola я думаю, це і малося на увазі. Просто у випадку stegetsj це буде писанє, читанє, слуханє, говорінє. Але я вигадувати тут нічого не хоче. Це ж про конкретний іспит питання." CreationDate="2020-05-13T10:08:42.373" UserId="240" />
  <row Id="10547" PostId="6261" Score="0" Text="Власне, це було питання до вас. Те, що одна з організацій, що проводить цей іспит так його називає не означає, що це правильно з мовної точки зору." CreationDate="2020-05-13T10:20:42.223" UserId="9" />
  <row Id="10551" PostId="6261" Score="1" Text="@Yola так а в чому проблема зі словом &quot;письмо&quot;?" CreationDate="2020-05-13T13:58:27.883" UserId="240" />
  <row Id="10552" PostId="6261" Score="0" Text="має бути підстава для того, щоб три слова поставити в одній формі, а четверте в іншій" CreationDate="2020-05-13T15:20:27.147" UserId="9" />
  <row Id="10556" PostId="6261" Score="1" Text="@Yola не думаю, що справді має бути підстава, якщо це слово широко вживане. В корпусі парасоль (ГРАК), наприклад, воно трапляється вдвічі частіше за &quot;писання&quot;. Якщо врахувати, що і в першого, і в другого є інші значення, то однаково маємо частіше використання &quot;письма&quot;, тому я би не прискіпувався до цього моменту. Впевнений, що серед 14 000 результатів знайду купу прикладів, коли &quot;авторитетні люди&quot; використовують &quot;письмо&quot; саме в потрібному тут значенні. Мова не має бути як проґрамний код)" CreationDate="2020-05-13T21:51:02.377" UserId="240" />
  <row Id="10557" PostId="6261" Score="0" Text="Так, але ж я кажу про те, що у вас незлагоджено виходить, як червоний, червоний, жовтий, червоний." CreationDate="2020-05-13T21:56:41.307" UserId="9" />
  <row Id="10575" PostId="6261" Score="0" Text="@Yola я так само кажу, що мова не має бути як проґрамний код. Письмо там, за моїми припущеннями, просто через свою більшу частотність в українській мові." CreationDate="2020-05-26T18:27:07.270" UserId="240" />
  <row Id="10565" PostId="6262" Score="1" Text="Не дуже [відповідь](https://www.facebook.com/inmo.org.ua/posts/1605921659575783) від ІМ імені O.O.Потебні НАНУ." CreationDate="2020-05-20T13:20:54.020" UserId="585" />
  <row Id="10542" PostId="6263" Score="1" Text="_COVID ⟨ковід⟩_ розшифровується не як _коронавірусна хвороба_, а як _coronavirus disease ⟨коронавайрус дізіс⟩_ — це з граматичного погляду зовсім не те саме, що _коронавірусна хвороба_ (при цьому, мені здається, більшість його подумки навіть не розшифровує). Тому мені не здається це доречним аргументом." CreationDate="2020-05-13T09:40:28.873" UserId="4" />
  <row Id="10546" PostId="6263" Score="0" Text="&quot;_розшифровується не як коронавірусна хвороба, а як coronavirus disease ⟨коронавайрус дізіс⟩_&quot; **Поки що** не погоджуюсь, прошу детальніше пояснити, чому Ви вважаєте, що саме так. Зараз ще раз розбираю [способи перекладу абревіатур](https://ukrainian.stackexchange.com/q/6072/51) (додав там уточнювальне запитання) і створив питання про [загальні правила узгодження абревіатур](https://ukrainian.stackexchange.com/q/6265/51)." CreationDate="2020-05-13T10:19:13.393" UserId="51" />
  <row Id="10549" PostId="6263" Score="1" Text="А як «COVID» може розшифровуватися в «коронавірусна хвороба»? «D» — це від «disease». Від «хвороба» було б, наприклад, «ковіх» чи «ковіхв»." CreationDate="2020-05-13T10:45:06.767" UserId="4" />
  <row Id="10550" PostId="6263" Score="1" Text="Гаразд, дякую. Наразі подальший аналіз і обговорення маю відкласти на потім." CreationDate="2020-05-13T10:50:06.080" UserId="51" />
  <row Id="10570" PostId="6263" Score="0" Text="Без авторитетних джерел така відповідь - суб'єктивізм." CreationDate="2020-05-23T15:35:20.560" UserId="2097" />
  <row Id="10543" PostId="6265" Score="0" Text="Бачу, що тег називається скорочення, дещо пізніше розбиратимусь чи краще називати абревіатури скороченнями." CreationDate="2020-05-13T09:59:54.830" UserId="51" />
  <row Id="11716" PostId="6268" Score="1" Text="Re: &quot;*голови* — the word meaning *head* in the **genitive singular**,&quot; — why not Accusative/Plural? The Genitive (which takes its root from historic Partitive) seems rare or dialectal. On the other hand, Accusative is to denote a direct object, and it also plays well with plural &quot;pigeons&quot;." CreationDate="2021-08-05T02:27:10.243" UserId="8" />
  <row Id="11727" PostId="6268" Score="1" Text="Initially thought it was a singular form &quot;голови&quot;,  this makes sense" CreationDate="2021-08-11T11:35:42.330" UserId="2097" />
  <row Id="10617" PostId="6269" Score="0" Text="«Rule-of-thumb can never again overcome…» — тут мені чомусь схотілося сказати «_емпірика_ ніколи не зможе…» (хоча я не певен, що я правильно втулив слово)." CreationDate="2020-06-04T14:09:48.733" UserId="4" />
  <row Id="10618" PostId="6269" Score="1" Text="Можливо - я тому і написав що переклад приблизний. На мій погляд смисл цього речення приблизно такий: &quot;Оцінка &quot;на око&quot; вже ніколи не переможе правила засновані на точних математичних формулах&quot;." CreationDate="2020-06-04T15:00:05.513" UserId="69" />
  <row Id="10577" PostId="6271" Score="0" Text="hi, I think that it's not about the animate and inanimate nouns, it's more about genitive/accusative cases used with certain verbs and nouns." CreationDate="2020-05-27T12:55:59.400" UserId="240" />
  <row Id="10578" PostId="6271" Score="3" Text="@P.Vowk, this is one great question because it touches a deep historical background of Ukrainian language. And it is, indeed, tightly related to animacy. [Wikipedia](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA): *«У сучасній українській форми родового відмінка витіснили форми знахідного **для істот**, а у розмовно-побутовому мовленні — навіть і **для неістот**.»*" CreationDate="2020-05-27T13:06:51.570" UserId="8" />
  <row Id="10579" PostId="6271" Score="0" Text="See also: [“Genitive case after transitive verb?”](/q/2538)." CreationDate="2020-05-27T14:48:47.803" UserId="4" />
  <row Id="10580" PostId="6272" Score="0" Text="Ви могли б чимось підкріпити цю пропозицію? Наприклад, посиланням, де такий варіант уживається? Дякуємо." CreationDate="2020-05-27T14:54:43.577" UserId="4" />
  <row Id="10582" PostId="6272" Score="0" Text="На жаль, не можу представити жодного прикладу. Я випадково натрапив на це обговорення в пошуках перекладу. Попередні коментатори наштовхнули на цей варіант. сс @Sasha" CreationDate="2020-05-27T15:38:58.973" UserId="2696" />
  <row Id="10583" PostId="6272" Score="0" Text="Ну, наприклад: [1](https://mistoditey.org/doshka-dosyagnen-16/?lang=uk), [2](https://zippo.net.ua/data/files/2020/sodzvinka.pdf), [3](https://nus.org.ua/articles/vchytysya-grayuchy-8-rozvytkovyh-mobilnyh-igor-dlya-ditej/). Просто, на жаль (принаймні, на мій особистий погляд — на жаль), на цьому сайті склалися такі традиції, що короткі відповіді без посилань (навіть якщо вони містять вдалі ідеї чи здаються самодостатніми) часто мінусують." CreationDate="2020-05-27T16:07:59.410" UserId="4" />
  <row Id="10581" PostId="6273" Score="0" Text="«Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки)» Кочерги й Мейнаровича (2010) [перекладає](https://e2u.org.ua/s?w=point+of+interest&amp;dicts=4&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on) _point of interest_ як _дослі́джувана [розгля́дувана] то́чка_, _обгово́рювана пробле́ма_ — але, здається, це не підходить (зовсім інший контекст). У вікіпедії ніяк не переклали — [«POI»](https://uk.wikipedia.org/wiki/POI)." CreationDate="2020-05-27T14:59:18.063" UserId="4" />
  <row Id="10584" PostId="6273" Score="1" Text="Бачив варіант перекладу (не українською, але у контексті навігації) &quot;корисне місце&quot;." CreationDate="2020-05-27T20:28:50.093" UserId="69" />
  <row Id="10586" PostId="6273" Score="0" Text="Як на мене основна проблема в тому, що в українській мові відсутнє саме поняття, яке б могло передавати сенс цього терміну. Так, наприклад, аптека або лікарня –  можуть бути цікавими для вас, коли вони вам потрібні. В загальному сенсі в них немає нічого цікавого. В них є &quot;користь&quot;, але таки ж знов, тільки у відповідному контексті вживання. Мурал, пам'ятник вже важко назвати &quot;корисним місцем&quot;. &#xA;Продовжую пошуки, сподіваюсь на допомогу спільноти." CreationDate="2020-05-28T18:09:33.810" UserId="2696" />
  <row Id="10590" PostId="6276" Score="0" Text="Дуже класна знахідка, як на мене. Взагалі слово інтерес у загальному вжитку хочеться бачити побільше)" CreationDate="2020-05-29T13:09:34.377" UserId="240" />
  <row Id="10592" PostId="6277" Score="4" Text="Ласкаво просимо до Ukrainian Language.SE! Цей допис містить багато запитань одночасно, а наші правила передбачають одне запитання на допис. Окрім того, запитання «чи варто?» явно запрошують до суб'єктивних думок (opinion-based), на відміну від фактів та свідчень (facts and evidence). Треба дуже ретельно формулювати такі запитання, інакше вони будуть закриті як primarily-opinion-based. Див. [How to Ask](https://meta.stackexchange.com/help/how-to-ask) та [Хороші питання і хороші відповіді](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/5/8)" CreationDate="2020-05-29T16:50:29.923" UserId="8" />
  <row Id="10593" PostId="6277" Score="0" Text="(1) Щодо «під впливом», то Ви маєте на увазі, що його простіше вимовляти як «під упливом» (тобто повноцінне «у» замість «ў»)? Чи навпаки — що замість «ў» чи «у» Вам простіше вимовити там приголосний «в»? (2) Щодо «щ» — теж запитання: а як інакше Ви пропонуєте його вимовляти — як «ш»? Можливо, «ч» у «щ (шч)» не таке чітке, як в «ч», що стоїть окремо, тобто я б не наголошував на тому, що це два окремі звуки (воно вимовляється досить швидко), але все-таки і «ш», і «ч», мені здається, там однозначно [чути](https://www.youtube.com/watch?v=dUrx793sn2I&amp;t=1h30m39s)." CreationDate="2020-05-29T17:44:37.513" UserId="4" />
  <row Id="10594" PostId="6277" Score="0" Text="@Sasha (1) на скільки я знаю то «ў» вимовляється якось так як і «w» в Англійській мові але не зовсім. Мені легше вимовляти як «в» або чітко як «у» замість щось між ними коли попереднє слово закінчується з приголосним. Після приголосного воно по суті виходить у мене як «у». Складно це пояснити і я не чув щоб люди так розмовляли крім випадків коли «ў» у кінці слова, наприклад «ходив». (2) я розумію що є такий звук звичайно, просто в житті частіше чую «ш» або «щ» і хотів знати чи може краще вимовляти як є у стандартній мові. Розумію що це напевно більш суб‘єктивне питання (вибачте @bytebuster)" CreationDate="2020-05-29T19:00:46.793" UserId="2700" />
  <row Id="10596" PostId="6277" Score="0" Text="@Sasha Мав на увазі звук «шь» а не «щ» в перед останньому реченні" CreationDate="2020-05-29T19:09:28.273" UserId="2700" />
  <row Id="10597" PostId="6277" Score="0" Text="@IllyaRachkovskyy, «після приголосного воно по суті виходить у мене як „у“» — наскільки я знаю, воно _так і має виходити_. Навіть згідно з [правилами милозвучності](https://pravopys.net/#search=11) так рекомендується не лише говорити, а й писати: між приголосними пишемо «у», а «в» пишемо між голосними або між голосною й приголосною. (Єдиний виняток — це поодинокі слова, значення яких змінюється залежно від початкового «в»/«у», наприклад, «уклад»/«вклад», я не знаю, чи можна, наприклад, «під вкладом» вимовляти як «під укладом», але, мені здається, таке розрізнення — це вже дещо проти традицій.)" CreationDate="2020-05-29T19:37:39.930" UserId="4" />
  <row Id="10598" PostId="6277" Score="0" Text="@IllyaRachkovskyy, зазначу, що насправді в частини населення (особливо на півдні й сході) «в» перед грухими й на кінці слів перетворюється не в «ў», а в «ф» (як у росіян). Хоча це вважається неправильним, але маємо те, що маємо: https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_phonology#Deviations_of_spoken_language." CreationDate="2020-05-29T19:45:49.580" UserId="4" />
  <row Id="10599" PostId="6277" Score="0" Text="@IllyaRachkovskyy, щодо «щ» як «шшь», то хоч вікіпедія і пише, що таке теж трапляється, але навіть для мене (я живу в Києві, тобто значною мірою серед російськомовного й суржикомовного населення) це звучить дивно. Тим більше, що «щ» часто йде перед голосними «а/и/о/у», тобто зовсім не пом'якшується, і хоч, може, у ньому й не на 100% повне «ч», але як там можна вставити «шшь» (тобто Ви маєте на увазі вимовляти так: «шшястя, Київшшіна, шшьо, шшюка»?), мені важко уявити. (Може, перед «і» «щ» й буде ближчим до «шшь», але навіть «гуляші́» й «гуля́щі», «пиші́ть» і «пищі́ть» звучать неоднаково.)" CreationDate="2020-05-29T19:57:17.557" UserId="4" />
  <row Id="10601" PostId="6277" Score="0" Text="@Sasha я говорю більше про випадки з одиницею «що» ніж з іншими словами. Чесно кажучи я не бував в Україні багато разів і не виїжджав з центральної частини, але дивлячись деякі новини і інтерв’ю по телеканалам в Youtube, я часто чую що деякі телеведучі гості вимовляють «щ» у «що» з Російським акцентом (тобто шьо). В повсякденній розмові частіше чую «шо» (родина з селах Кіровоградщини та Черкащини) і практично тільки по телебаченню чую на каналах новин телеведучих які вимовляють як «шчо». Напевно через те що мало буваю в Україні я не знаю як переважно люди вимовляють «що»." CreationDate="2020-05-29T21:23:33.827" UserId="2700" />
  <row Id="10602" PostId="6277" Score="0" Text="@Sasha я питаю тому що напевно я просто звик вимовляти «що» як «шо» і цікаво мені як люди в Україні насправді розмовляють. Трохи важко мені перейти на правильну вимову тому що ця одиниця так часто виникає в розмові. Наприклад сказати «ще щось чи що?» з літературною вимовою для мене звучить трохи дивно як ніби щось з польської мови. Проте, слово як наприклад «щодо» або «батьківщина» я завжди вимовляю з звуком «шч» і в цих випадках мені дивно б звучало «шодо». Я розумію що це мабуть суб‘єктивне питання але чи вважаєте ви що краще дотримуватися стандартні правила вимови?" CreationDate="2020-05-29T21:39:13.037" UserId="2700" />
  <row Id="10603" PostId="6277" Score="0" Text="@Sasha Чи може літературний стандарт більше для тих хто працює в особливій професії (вчителі, ведучі по новинам, політики). Якби я почав строго вимовляти «шч» і «ў» коли спілкуюся з людьми то як б вони дивились на мене? Мені здається що так звучить на подобу якоїсь старо-української мови чи селянина з заходу країни 100 років тому. Не чую щоб люди сьогодні так говорили принаймні в містах. Вибачте, якось багатослівно вийшло і чіткого питання нема. Наступного разу якесь більш конкретне питання задам. Дякую!" CreationDate="2020-05-29T21:56:11.790" UserId="2700" />
  <row Id="10605" PostId="6277" Score="1" Text="@IllyaRachkovskyy добрий день. Що цікаво: ваші питання не завжди про саму мову. Чому ви думаєте, що ваше мовлення має керуватися чимось? Говоріть так, як вам подобається. Мова реґламентується лише в певних колах: на телебаченні, в уряді, у школі, в університеті, в суді тощо. Щодо вашого особистого спілкування найкраща порада - це спілкуватися так, як вам найбільше подобається і найприємніше. Якщо ж вам знадобиться офіційна українська мова для офіційного спілкування - це інша справа. Тоді є чіткі правила вимови, якщо хочете виглядати якнайбільш &quot;поважно&quot;." CreationDate="2020-05-29T23:08:56.970" UserId="240" />
  <row Id="10606" PostId="6277" Score="2" Text="@P.Vowk і Sasha, вчергове звертаю вашу увагу на те, що коментарі існують лише з метою покращення самого допису (запитання). Усе інше, особливо ваші — цілком слушні — зауваження щодо можливої відповіді на запитання, **є оффтопіком** на цьому сайті і в усій мережі Stack Exchange. **Не узурпуймо** можливість відповісти на це запитання користувачам, які мають змогу та бажання написати повноцінні відповіді. **Пропоную** видалити цю стіну (напів-)відповідей у коментарях і зосередитися на порятунку запитання. Порятунку, бо запитання *Needs more focus* і може бути закритим, якщо не буде відредаговано." CreationDate="2020-05-30T02:16:22.217" UserId="8" />
  <row Id="10607" PostId="6277" Score="2" Text="@bytebuster можете закрити, не бачу сенс це питання вже змінювати. Я отримав інформацію і думки які шукав, дякую тим хто відповів. Постараюся наступного разу більш об‘єктивне і чітке питання задати" CreationDate="2020-05-30T04:10:01.233" UserId="2700" />
  <row Id="10608" PostId="6277" Score="0" Text="@IllyaRachkovskyy, ну, «що» як «шо» («щоб» як «шоб») — це, мені здається, дещо інше. Це суто розмовне (не для офіційно-ділового стилю) спрощення частовживаного слова (моживо, якось так раніше _къто_ перетворилося на _хто_, і колись _шо_ теж стане новою нормою). Але не «шьо» (мені здається)." CreationDate="2020-05-30T04:35:45.430" UserId="4" />
  <row Id="10609" PostId="6277" Score="0" Text="@IllyaRachkovskyy, моя особиста суб'єктивна думка: (а) «в» як «v»/«f» (замість «β̞»/«ʋ»/«w»/«u̯»/«ʍ») — можливо (хоча це вважається неправильним, але деякі люди так кажуть); (б) «щ» як «ш» в _деяких_ частовживаних словах — майже розмовна норма; (в) але м'яке «щ» (так само як і м'яке «ч») — аж ніяк. (Проте зазначу, що я зустрічав, принаймні у фейсбуці, людей з повністю протилежними поглядами: і тих, хто просуває м'які «щ»/«ч», мовляв, це діалектна норма; і тих, для кого «v»/«f» — це російська чи суржик, але не варіант розмовної української)." CreationDate="2020-05-30T04:49:27.940" UserId="4" />
  <row Id="10610" PostId="6277" Score="0" Text="@bytebuster я погоджуюсь із вами щодо того, що це не завжди і не зовсім питання, на яке може бути відповідь, і свої арґументи написав у коментарі. Я хотів перевести все у чат, але Ілля Рачковський не зможе там брати участь в обговоренні, адже для цього потрібно мати більше &quot;репутації&quot;. Якби в Іллі було 20 репутації, ми би вже спокійно обговорювали все в чаті без обмежень." CreationDate="2020-05-30T10:37:21.087" UserId="240" />
  <row Id="10614" PostId="6277" Score="1" Text="@IllyaRachkovskyy дуже заохочую вас далі ставити питання, відповіді на які вас цікавлять. Щойно матимете 20 репутації - я зможу створити чат, де зможу детальніше пояснити правила спільноти. Їх не так складно дотримуватися, і вони навіть часто допомагають самостійно знайти відповіді." CreationDate="2020-05-30T12:48:14.957" UserId="240" />
  <row Id="10616" PostId="6279" Score="3" Text="&quot;Неживість&quot; матраца проявляється в тому, що він *відмінюється* як неістота, тобто як &quot;що&quot;, а не &quot;хто&quot;.  В знахідному відмінку (кого? що?): знайшли (що?) матрац, а не (кого?) матраца." CreationDate="2020-06-03T17:20:10.443" UserId="767" />
  <row Id="10624" PostId="6282" Score="1" Text="Можливо, випитування, розмовне" CreationDate="2020-06-11T05:29:53.493" UserId="1567" />
  <row Id="10625" PostId="6282" Score="0" Text="@Sergei можливо, та поки версія bytebuster'a видається ймовірнішою." CreationDate="2020-06-11T10:00:08.347" UserId="240" />
  <row Id="10623" PostId="6283" Score="2" Text="Додам, що «Словопедія» (як і [«Горох»](https://goroh.pp.ua/Фразеологія/циганський)) усього-на-всього наводить фрагмент зі [«Словників України online» від УМІФ](http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/) (які своєю чергою, імовірно, у цій статті базуються на [«Фразеологічному словнику української мови» В. Білоноженко, І. Гнатюк,&#xA;В. Горобця, В. Дятчук, В. Винника](http://chtyvo.org.ua/authors/Bilonozhenko_Vira/Frazeolohichnyi_slovnyk_ukrainskoi_movy/))." CreationDate="2020-06-10T14:23:37.513" UserId="4" />
  <row Id="10627" PostId="6284" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2020-06-13T11:44:40.050" UserId="8" />
  <row Id="10628" PostId="6284" Score="1" Text="І так справді кажуть. Наприклад: [«Перша археологічна виставка Вікентія Хвойки створила в ті дні, як то кажуть, „ах-ефект“»](https://www.facebook.com/livingcitykyiv/posts/366133917415829/), [«В Обирку я відчула такий „ах-ефект“, коли вперше стала на ходулі»](http://astudia.kubg.edu.ua/pro-nas/podii/260-diana-karpenko-zelene-plem-ya-tse-shkola-mystetstv-i-remesel.html), [«Якогось „ах-ефекту“ для шкіри від неї не очікувала (а його і не обіцяють), функцію очищення без подразнення вона виконує і добре»](http://posydenky.lvivport.com/threads/kosmetika-xto-jaku.26657/page-97#post-646369)." CreationDate="2020-06-14T16:12:15.973" UserId="4" />
  <row Id="10629" PostId="6284" Score="0" Text="@Sasha маємо проблему: видалена відповідь нижче і ця відповідь, хоч і не аналоґічні за наповненням, але дуже близькі, але нижчу відповідь ви перевели в коментар, а цю - ні. Що скажете?" CreationDate="2020-06-15T21:17:13.093" UserId="240" />
  <row Id="10630" PostId="6284" Score="0" Text="@P.Vowk, ну, (1) цю відповідь я спробував врятувати, додавши приклади використання в коментарях (хоча, звісно, краще, щоб вони були в самій відповіді), а та прикладів використання не має (і я навіть не можу їх знайти); (2) та за формулюванням справді більше виглядає як відповідь на відповідь (тобто вона продовжує думку однієї з відповідей про «ого-ефект»). Але якщо Ви про справедливість, то вийшло справді не дуже справедливо." CreationDate="2020-06-16T03:02:32.750" UserId="4" />
  <row Id="10635" PostId="6286" Score="2" Text="**True:** Kyiv ← Kyyiv. **False:** Y is as Y or EE/I in [weekly](https://en.wiktionary.org/wiki/weekly#English), I as I in [IS](https://en.wiktionary.org/wiki/is#English), YI as [yin](https://en.wiktionary.org/wiki/yin#English), V is in [victory](https://en.wiktionary.org/wiki/victory#Etymology)." CreationDate="2020-06-23T18:50:22.040" UserId="585" />
  <row Id="10636" PostId="6286" Score="1" Text="**True:** Y is as Y in [myth](https://en.wiktionary.org/wiki/myth#English), I is as Y in weekly. YI is like YI in [yield](https://en.wiktionary.org/wiki/yield#English) but I is same to Y in weekly — not long, V is OO in [cool](https://en.wiktionary.org/wiki/cool#English), but very-very short. In some dialects it can sound like just Kyee, where Y (myth) and EE (meet). KH is as CH in [loch](https://en.wiktionary.org/wiki/loch#English) but not via K, and mostly Scottish." CreationDate="2020-06-23T19:00:46.697" UserId="585" />
  <row Id="10638" PostId="6289" Score="0" Text="Наведіть найвідповідніші/найпотрібніші для перекладу витяги з текстів." CreationDate="2020-06-29T21:57:03.083" UserId="9" />
  <row Id="10639" PostId="6289" Score="0" Text="Тобто фактично, як я розумію, шукається короткий відповідник для словосполучення **«те, що надає можливість»**. Мені особисто не подобається [дослівний переклад «уможливлювач» від Yola](/a/6290), тож нічого іншого, окрім неточних «фактор» і «чинник», я запропонувати не можу. До ряду «фактор, чинник, …» ще можна додати «агент», але це так само неточно (хоча може допомогти запобігти якимось конотаціям, властивим словам «фактор» і «чинник», але має власні недоречні конотації)." CreationDate="2020-06-30T08:41:34.167" UserId="4" />
  <row Id="10640" PostId="6291" Score="0" Text="Позначив це запитання теґом [tag:віддієслівні-іменники]. Інші запитання за цим теґом гарно розкривають тему." CreationDate="2020-06-30T14:03:51.473" UserId="8" />
  <row Id="10641" PostId="6291" Score="0" Text="@bytebuster, тобто Ви теж за те, щоб оте, що на голові в результаті, називати _укладкою_, а сам процес називати _укладанням_ — я правильно розумію?" CreationDate="2020-06-30T16:06:03.937" UserId="4" />
  <row Id="10646" PostId="6291" Score="1" Text="@Sasha, я за те, щоб позначити це запитання відповідним теґом. :) Відповіді на запитання я не надавав. Але якщо цікава моя думка, то — *уклад{-ка}*, згідно [(1)](https://ukrainian.stackexchange.com/a/4159/8) і [(2)](https://ukrainian.stackexchange.com/a/3751/8)" CreationDate="2020-06-30T21:30:10.883" UserId="8" />
  <row Id="10644" PostId="6292" Score="1" Text="Якого року правопис Ви цитуєте, кажучи «чергування І — Й не буває…»?" CreationDate="2020-06-30T17:36:30.980" UserId="4" />
  <row Id="10642" PostId="6293" Score="0" Text="Sasha, дякую. Після крапки пишеться **І**. Після коми перед приголосною теж пишеться **і**. А от після коми перед голосним звуком — так, як Ви написали, тобто тепер немає чіткої вказівки. (Раніше в пункті 3 було сказано, що «чергування **І — Й** *не буває*… після паузи». Тобто раніше писалося **і**.)" CreationDate="2020-06-30T15:54:55.643" UserId="2734" />
  <row Id="10643" PostId="6293" Score="0" Text="@Гість. (1) Не пишіть, будь ласка, коментарі у відповідях; відповіді мають бути у відповідях, а коментарі в коментарях; для коментування натискайте «add a comment». (2) Перепрошую, я помилився, я мав на думці, звісно, знак після паузи (коми, тире тощо), але приклад написав із крапкою (що підпало під пункт про початок речення — там завжди «і»); я виправив. (3) «Раніше» — це коли? Я зацитував фрагмент попереднього правопису (2015), і там сказано саме так, як я зацитував. У IV редакції (1993–1994) так само. Ви, мабуть, спираєтеся на якусь ще старішу редакцію правопису (можливо, 1945 чи 1960)?" CreationDate="2020-06-30T17:32:30.167" UserId="4" />
  <row Id="10648" PostId="6293" Score="0" Text="Sasha, перепрошую, що пишу у відповіді, але в коментарях я не можу написати, бо не можу зареєструватися (сайт каже мені: «Could not complete signup - email address was not verified»). Ну бог з ним, більше не буду. Просто відповідаю на Ваше запитання: я теж мав на увазі попередній «Правопис 2015» http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par12 ; див. § 12, пункт 3:&#xA;*Чергування* **і — й** *не буває*:&#xA;а) при зіставленні понять: *Дні і ночі; Батьки і діти; Війна і мир*;&#xA;б) перед словом, що починається на **й**, **є**, **ї**, **ю**, **я**: *Ольга і Йосип — друзі; І раптом людська тінь майнула. Куд" CreationDate="2020-06-30T19:33:37.817" UserId="2736" />
  <row Id="10649" PostId="6293" Score="1" Text="@Гість, можливо на вашу пошту мав надійти лист, в якому треба було клацнути на посилання для верифікації." CreationDate="2020-06-30T20:33:35.680" UserId="9" />
  <row Id="10650" PostId="6293" Score="0" Text="@Гість, звісно, пишіть тоді як можете (краще писати як можете, ніж не писати ніяк) :). «Див. § 12, пункт 3» — ото я дурень, прямо перед очима воно було й не помітив. Так, Ви маєте рацію, цей пункт прибрали. Тобто (якщо я правильно розумію) можна було тільки «і», а тепер можна обидва варіанти. Треба буде мені переписати відповідь." CreationDate="2020-06-30T23:36:16.187" UserId="4" />
  <row Id="10653" PostId="6293" Score="0" Text="@Гість, я переписав відповідь." CreationDate="2020-07-02T08:02:31.353" UserId="4" />
  <row Id="11714" PostId="6293" Score="0" Text="А як правильно: &quot;доставка і оплата&quot; чи &quot;доставка й оплата&quot;?" CreationDate="2021-08-02T15:43:14.543" UserId="2568" />
  <row Id="10647" PostId="6295" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2020-06-30T21:32:50.827" UserId="8" />
  <row Id="10651" PostId="6295" Score="1" Text="І таке слово [вживається](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac8&amp;queryselector=wordrow&amp;word=фризур.*), і є навіть у словниках ([1](http://sum.in.ua/s/fryzura), [2](https://r2u.org.ua/s?w=фризур*&amp;dicts=1&amp;highlight=on)) — щоправда в жіночому роді (_фризу́ра_) й означає зачіску загалом (а не конкретно укладку)." CreationDate="2020-06-30T23:42:41.690" UserId="4" />
  <row Id="10652" PostId="6297" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2020-07-01T19:48:40.403" UserId="8" />
  <row Id="10654" PostId="6297" Score="0" Text="Ставлю мінус, тому що протягом доби автор не доклав зусиль до покращення відповіді." CreationDate="2020-07-02T13:14:14.900" UserId="8" />
  <row Id="10655" PostId="6297" Score="1" Text="Андрій Лукін, дуже цікава думка. Однак чи є щось, що підтверджувало б таке розділення? Наприклад, підручник, який рекомендує таке слововживання, чи просто якісь матеріали, що де-факто так уживають?" CreationDate="2020-07-03T08:46:24.710" UserId="4" />
  <row Id="10660" PostId="6298" Score="0" Text="але ж кажуть *передній край*, чому не може бути переднього краю у технологій?" CreationDate="2020-07-07T17:04:22.927" UserId="9" />
  <row Id="10661" PostId="6298" Score="0" Text="І як ви відрізните *cutting, leading* та *bleeding?*" CreationDate="2020-07-07T17:04:53.553" UserId="9" />
  <row Id="10662" PostId="6298" Score="0" Text="@Yola, а чи є сенс їх відрізняти?" CreationDate="2020-07-07T17:19:30.367" UserId="4" />
  <row Id="10667" PostId="6298" Score="0" Text="@Yola щодо чого кажуть «передній край»?&#xA;І так, зазвичай їх не пишуть не те що в одному реченні, а й в одному абзаці. Це просто синоніми, і ставитися до них в українській потрібно відповідно." CreationDate="2020-07-08T20:26:54.170" UserId="2744" />
  <row Id="10668" PostId="6298" Score="1" Text="@Sasha Не обов'язково, звісно, але було б добре.&#xA;[Are You on the Cutting Edge or the Bleeding Edge?](https://www.myersbarnes.com/blog/2017/06/are-you-on-the-cutting-edge-or-the-bleeding-edge/), [When the leading edge becomes the bleeding edge.](https://greygoosegraphics.com/blog/2019/03/06/when-the-leading-edge-becomes-the-bleeding-edge/)" CreationDate="2020-07-08T22:38:10.307" UserId="9" />
  <row Id="10669" PostId="6298" Score="0" Text="Можна спробувати в інеті пошукати. Мені Гугл на першій сторінці видав *передній край оборони* і *передній край порома*." CreationDate="2020-07-08T22:39:54.540" UserId="9" />
  <row Id="10670" PostId="6298" Score="0" Text="@Yola Я саме до того й веду, що вживання «передній край» не стосується передового чи чогось новітнього. Передній край порома — це фізичний бік порома, а передній край оборони — «…лінія на місцевості, що з'єднує найближчі до ворога оборонні окопи…», тобто також не стосується тих значень, які закладені в цій темі." CreationDate="2020-07-09T05:55:45.843" UserId="2744" />
  <row Id="10672" PostId="6298" Score="0" Text="В описі, який ви навели сказано, що це найпросунутіші технології. Отже, якщо ми на відрізку прямої впорядкуємо технології за рівнем просунутості, то найпросунутіші опиняться з одного краю." CreationDate="2020-07-09T12:15:57.177" UserId="9" />
  <row Id="10674" PostId="6298" Score="0" Text="Щодо краю (і цей відтінок також є у слові &quot;передовий&quot;) - тут метафора подібна до [фронтиру](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%80), яка використовується як до наукових (квантова фізика, генна інженерія) так і до технічних (космічна тематика) досягненнь. Області дослідженнь поділяються на: 1) те що добре вивчене і залишилося багато роботи для &quot;бухгалтерів&quot; (треба багато людей-операторів пристроїв для розшифровки ДНК різних організмів - скоріше індустріальні а не суто наукові методи); 2) те що невивчене і потребує створення нових підходів, методів, ідей..." CreationDate="2020-07-13T08:37:01.173" UserId="69" />
  <row Id="10675" PostId="6298" Score="0" Text="...Оце друге і є фронтир, де не можна робити довготривалі плани де ситуація постійно змінюється: те що здавалося проривом стає глухим кутом, а непомітна область (як теорія абсолютно чорного тіла) раптом стає джерелом великих нових напрямків. Тому тут є порівняння і з границею між територіями &quot;ковбоєв&quot; та &quot;індіанців&quot; (&quot;фронтир&quot;) або лінією фронту між військами і супротивником (&quot;передній край&quot;). Передній край (або &quot;передові війська&quot;) він тому і передній, бо є спрямованість від впорядкованої території до нової, у напрямку до якої відбувається рух і куди прямує науковий, технологічний розвиток." CreationDate="2020-07-13T08:43:41.733" UserId="69" />
  <row Id="10687" PostId="6298" Score="1" Text="Я б додав &quot;авангард&quot; до цього списку як варіант перекладу &quot;bleeding edge&quot;, разом з &quot;передовими технологіями&quot; утворюють ту ж алюзію, що і bleeding edge -- cutting edge, але не з лезом ножа, а з військовими формаціями, хоча можливо я їх плутаю." CreationDate="2020-07-20T15:56:27.360" UserId="2763" />
  <row Id="10671" PostId="6301" Score="2" Text="Я згоден, що частіше кажуть «_&lt;наслідок&gt;_, тому що _&lt;причина&gt;_» і «через те що _&lt;причина&gt;_, _&lt;наслідок&gt;_» (аніж «_&lt;наслідок&gt;_, через те що _&lt;причина&gt;_» і тим паче «тому що _&lt;причина&gt;_, _&lt;наслідок&gt;_»). Але ж і в зворотному порядку теж кажуть. Тому я не певен на 100%, що справа тут лише в порядку підречень (можливо, якась конотаційна різниця теж є), але, звісно, із тим, що порядок підречень — важливий фактор, я згоден." CreationDate="2020-07-09T10:54:10.910" UserId="4" />
  <row Id="10673" PostId="6301" Score="0" Text="Мені здається, що можна перекручувати речення як завгодно, використовуючи вставні речення чи інші конструкції. Аби воно мало сенс. «тому що, &lt;причина&gt;, &lt;наслідок&gt;» = _тому що, як я вже казав раніше, це не важливо_." CreationDate="2020-07-09T18:34:01.987" UserId="2751" />
  <row Id="10676" PostId="6303" Score="2" Text="«Мені не вдалося знайти підтвердження що термін „bleeding edge“ [стосовно ножів] дійсно існує» — справді, створюється враження, що автор тієї статті помиляється  щодо походження виразу «bleeding edge technology». [Відповідна стаття у Вікіпедії](https://en.wikipedia.org/wiki/Bleeding_edge_technology) каже, що це «алюзія на „leading edge“ та „cutting edge“»." CreationDate="2020-07-13T16:42:03.233" UserId="4" />
  <row Id="10678" PostId="6304" Score="0" Text="Тямку можна було сюди також винести i перекласти чи описати власними словами." CreationDate="2020-07-14T20:43:00.143" UserId="585" />
  <row Id="10680" PostId="6304" Score="0" Text="Так само [на фейсбуці](https://www.facebook.com/ukrse/posts/2954006624725364?comment_id=2954019924724034&amp;reply_comment_id=2954028531389840) пропонують подивитися [Deliverable. Як це буде українською? / М. Д. Гінзбург // Стандартизація. Сертифікація. Якість. - 2015. - № 3. - С. 12–16](http://www.irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe?I21DBN=LINK&amp;P21DBN=UJRN&amp;Z21ID=&amp;S21REF=10&amp;S21CNR=20&amp;S21STN=1&amp;S21FMT=ASP_meta&amp;C21COM=S&amp;2_S21P03=FILA=&amp;2_S21STR=ssia_2015_3_3)." CreationDate="2020-07-15T09:26:50.937" UserId="4" />
  <row Id="10679" PostId="6305" Score="0" Text="[На фейсбуці](https://www.facebook.com/ukrse/posts/2954006624725364?comment_id=2954019924724034) пропонують подивитися [Стандарти на системи керування: міжнародний та європейський досвід і його запровадження в Україні / М. Д. Гінзбург, С. Є. Коваленко, А. М. Клюнь // Стандартизація. Сертифікація. Якість. - 2016. - № 1. - С. 7-16](http://www.irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe?I21DBN=LINK&amp;P21DBN=UJRN&amp;Z21ID=&amp;S21REF=10&amp;S21CNR=20&amp;S21STN=1&amp;S21FMT=ASP_meta&amp;C21COM=S&amp;2_S21P03=FILA=&amp;2_S21STR=ssia_2016_1_3). (У якій мірі це доречно, мені важко сказати, я не спеціаліст.)" CreationDate="2020-07-15T09:25:11.070" UserId="4" />
  <row Id="10685" PostId="6305" Score="0" Text="Чи розглядали ви *врядування?*" CreationDate="2020-07-16T19:45:21.770" UserId="9" />
  <row Id="10686" PostId="6305" Score="0" Text="Щодо *stewardship,* то спробуйте *опікунство.*" CreationDate="2020-07-16T22:21:44.797" UserId="9" />
  <row Id="10683" PostId="6307" Score="0" Text="Мені з цього витягу не зрозуміло, що таке *portfolio pipeline*. Чи не могли б ви навести приклад(и)?" CreationDate="2020-07-16T12:35:39.663" UserId="9" />
  <row Id="10684" PostId="6308" Score="0" Text="Значення слова/словосполучення треба пояснювати так, щоб користувачу не доводилось переходити за посиланнями. Тут мені довелось це зробити, бо незрозуміло, що таке *total float*. Також необхідно перекладати, а не давати пояснення лише англійською." CreationDate="2020-07-16T14:08:39.337" UserId="9" />
  <row Id="10682" PostId="6310" Score="0" Text="Раджу прочитати оцю статтю - [ПРОЦЕСОВІ ПРИКМЕТНИКИ В НАУКОВІЙ МОВІ](https://r2u.org.ua/node/162)." CreationDate="2020-07-15T20:11:40.380" UserId="9" />
  <row Id="10681" PostId="6312" Score="0" Text="&quot;Піддаваний до ризиків&quot; або &quot;Піддавання ризикам&quot;" CreationDate="2020-07-15T19:52:18.017" UserId="2756" />
  <row Id="10928" PostId="6319" Score="1" Text="Дякую за відповідь. Скажіть, будь ласка, чи існує офіційне джерело літературних правил, чи ці правила походять з безлічі різних джерел?" CreationDate="2020-11-30T19:14:55.390" UserId="2700" />
  <row Id="10932" PostId="6319" Score="2" Text="@IllyaRachkovskyy наскільки мені відомо, то єдиного офіційно затвердженого джерела накшталт правопису не існує. Натомість, є велика кількість робіт і літератури з фонетики, фонології та орфоепії української мови. Власне, у &quot;літературній вимові&quot; (як сукупності рекомендацій) є загальноприйняті речі (як згадані мною у відповіді), а є й дещо спірні. Наприклад, рівень закритості ненаголошених &quot;е&quot; та &quot;о&quot;." CreationDate="2020-12-01T20:17:29.017" UserId="2443" />
  <row Id="10693" PostId="6321" Score="0" Text="Мені дуже подобається думка, що треба не напряму калькувати, а підбирати в залежності від контексту (наприклад, вхідний/вихідний вал і головний/підпорядкований пристрій). Але раджу прибрати різку критику інших варіантів, бо, я боюся, за неї можуть понаставляюти «мінусів» (просто тут прийнято у відповідях більше пропонувати, ніж критикувати; тим більше коли критика суб'єктивна (типу «звучать жахливо / мертві слова»), а не базована на якихось джерелах (типу, «ось частоти вживання цих слів у літературі — ми бачимо, що оце слово вживають усе рідше й рідше, а оте слово взагалі ніколи не вживали»))." CreationDate="2020-07-22T19:05:09.603" UserId="4" />
  <row Id="10694" PostId="6321" Score="0" Text="Чому *питний* розуміють, а *тяжний* не зрозуміють?" CreationDate="2020-07-22T22:54:34.807" UserId="9" />
  <row Id="10695" PostId="6321" Score="1" Text="_Питний_ - це той що можна пити - питна вода, питний спирт. Тоді _тяжний_ по аналогії - той що можна тягти?  Я звичайно ж зустрічав слово _питний_ у житті - як в розмові так і в тексті, слово _тяжний_ - ніколи. Я не розумію значення цього слова." CreationDate="2020-07-23T20:58:41.570" UserId="2767" />
  <row Id="10696" PostId="6321" Score="0" Text="Ви щойно правильно описали значення цього слова. Чим же воно гірше ніж *їстівний* чи *невгамовний*? Творення нових слів важливе для мови. Якщо маєте час, і вам цікаво про подібний словотвір, то [ось тут](https://r2u.org.ua/node/162) в першому пункті це описано." CreationDate="2020-07-24T00:43:19.053" UserId="9" />
  <row Id="10698" PostId="6321" Score="0" Text="@Yola дякую, прочитав, цікаво. Чим гірше? Та нічим, хіба що поширеністю, просто я не можу уявити жодного прикладу використання цього слова.  Я легко можу придумати приклади словами _їстівний_, _невгамовний_, _нехтовний_ чи _інтегровний_ і ситуації, в яких ці слова _використовні_. Наведіть, будь ласка приклади з словом _тяжний_, якщо не важко." CreationDate="2020-07-28T07:31:19.467" UserId="2767" />
  <row Id="10699" PostId="6323" Score="2" Text="KDE і Microsoft перекладають це як «вимкнути звук/мікрофон» і «увімкнути звук/мікрофон». Було б добре придумати коротший переклад, але це напевно буде щось нове, а не широковживане." CreationDate="2020-07-29T07:35:42.237" UserId="4" />
  <row Id="10700" PostId="6323" Score="0" Text="Дякую за коментар, він наштовхнув мене на необхідність уточнення вимог до цієї пари термінів, тож я відредагував питання. Так, мене цікавлять саме прості відповідники, що відповідають вимогам ДСТУ 3699-2009 до вдалих термінів" CreationDate="2020-07-29T14:17:24.627" UserId="1006" />
  <row Id="10701" PostId="6324" Score="0" Text="Дякую. Я уточнив вимоги до пари термінів і відредагував питання, тож можливо ви забажаєте і відповідь відредагувати." CreationDate="2020-07-29T16:33:34.437" UserId="1006" />
  <row Id="10709" PostId="6326" Score="1" Text="Мені здається це найвірогіднішою версією. (Не пам'ятаю, про що я думав у квітні 2018, коли писав [«здається, я знаю, відповідь про «горду» (і вона перекреслює цю відповідь про „тягне“)»](/q/3850#comment6654_3852), але не виключено, що саме про це)." CreationDate="2020-07-30T17:34:09.030" UserId="4" />
  <row Id="10712" PostId="6326" Score="1" Text="Цїлком можливо, позаяк протеза можлива і декотрі Словянські мови писють таке слово через **h**: _слн_ hórda, _слц_, _пол_, _ч_ horda." CreationDate="2020-07-31T22:56:24.220" UserId="585" />
  <row Id="10713" PostId="6327" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2020-08-02T12:36:26.577" UserId="8" />
  <row Id="10714" PostId="6327" Score="1" Text="Цікава версія. Що саме Ви можете сказати на її підтримку? Як обґрунтувати?" CreationDate="2020-08-02T15:03:45.853" UserId="4" />
  <row Id="11087" PostId="6328" Score="0" Text="«чоловікИ» - це Окличний відмінок множини" CreationDate="2021-01-24T03:56:15.433" UserId="2207" />
  <row Id="10720" PostId="6332" Score="0" Text="Мені здається, обидва варіанти (не транслітерувати чи транслітерувати) загалом прийнятні. Залежить від правил і мети майданчика, на якому Ви пишете (наприклад, у вікіпедії транслітерують, якщо є усталена транслітерація, і лишають оригінал в іншому випадку (бо вікіпедія має спиратися на усталені джерела, а не винаходити своє); десь, може, навпаки, недоречно буде лишати без транслітерації, бо основною аудиторією є читачі без знання іноземних мов)." CreationDate="2020-08-09T12:52:14.117" UserId="4" />
  <row Id="10721" PostId="6332" Score="0" Text="Правопис лише каже ([§ 58.2](https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=64)), що назви торгових марок автомобілів мають бути в лапках і з великої літери (хоча не завжди). Усі наведені там приклади марок автомобілів транслітеровані, але прямо про це нічого не сказано і в іншому параграфі ([§ 54.4-5](https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=61)) одні й ті самі назви (_концерн «Volkswagen»_ vs. _концерн «Фольксваген»_) наведено і в оригінальному, і в транслітерованому вигляді (щоправда як назви підприємств)." CreationDate="2020-08-09T13:08:15.583" UserId="4" />
  <row Id="10722" PostId="6332" Score="1" Text="Гадаю, ми не маємо припускати, що користувач знає латинську абетку і як вона читається, тому все має бути кирилицею." CreationDate="2020-08-09T16:11:37.143" UserId="9" />
  <row Id="10723" PostId="6332" Score="0" Text="@Yola, з одного боку, це слушна думка. А з іншого — у деяких контекстах, можливо, важливіше, щоб людина відразу розуміла, про що мова (якщо, припустімо, цю торгову марку всюди пишуть латиною), ніж щоб вона правильно вимовляла. Тому, по-моєму, це, знов-таки, залежить від контексту й того, як власник торгової марки себе подає (наприклад, «МакДональдз» у Росії транслітерує свою вивіску, а в Україні — ні, хоча на українському сайті свою назву таки транслітерує)." CreationDate="2020-08-09T17:38:32.683" UserId="4" />
  <row Id="10724" PostId="6332" Score="1" Text="Я не правник, але після одної роботи, де мав декотрі справи з паперами, маю враженя, же всї назви, якщо зареєстровані в Україні, мають бути або перебуквовані, або перекладені. Чому? Бо так відбувало ся з назвами різних компаній." CreationDate="2020-08-10T04:29:08.350" UserId="585" />
  <row Id="10725" PostId="6332" Score="0" Text="@stegetsj, однак питання, чи зареєстрована ця марка в Україні (можливо, вона просто не продається тут)." CreationDate="2020-08-11T06:45:22.713" UserId="4" />
  <row Id="10733" PostId="6332" Score="0" Text="А чому ви *gh* перебуквовуєте як *ґ?*" CreationDate="2020-08-15T01:11:47.667" UserId="9" />
  <row Id="10734" PostId="6332" Score="0" Text="@Yola, так подає Вікіпедія." CreationDate="2020-08-16T15:18:21.613" UserId="352" />
  <row Id="10726" PostId="6336" Score="0" Text="Дякую за відповідь!" CreationDate="2020-08-13T11:11:19.453" UserId="2793" />
  <row Id="10727" PostId="6336" Score="0" Text="@Олена, якщо Вас влаштовує відповідь, то Ви можете натиснути «✓», щоб позначити її прийнятою." CreationDate="2020-08-13T11:28:04.207" UserId="4" />
  <row Id="10728" PostId="6336" Score="1" Text="Зробила. Вибачайте, я новенька)" CreationDate="2020-08-13T11:33:04.300" UserId="2793" />
  <row Id="10729" PostId="6336" Score="0" Text="@Олена, дякую Вам!" CreationDate="2020-08-13T11:37:44.533" UserId="4" />
  <row Id="10730" PostId="6336" Score="1" Text="У випадках на кшталт &quot;заапрувити&quot; краще все-таки писати все українською :)" CreationDate="2020-08-14T04:02:41.347" UserId="767" />
  <row Id="10732" PostId="6336" Score="1" Text="@Kreiri, не знаю… З естетичної точки зору — так. Але з практичної: (1) може бути схожість зі справді українськими словами; (2) кириличну транслітерацію не завжди очевидно як «декодувати» назад в англійське слово (в англійській є майже офомони, плюс не завжди люди одним способом транслітерують)." CreationDate="2020-08-14T06:57:30.727" UserId="4" />
  <row Id="10735" PostId="6337" Score="1" Text="Не розумію як із тлумачень СУМу випливають Ваші висновки. Чи це не висновки, а просто дві різні позиції (мовляв, по-СУМівськи і на Ваш погляд)?" CreationDate="2020-08-18T14:56:57.850" UserId="4" />
  <row Id="10736" PostId="6338" Score="2" Text="_Скан-копія_ — це справді хороший варіант ([вікісловник](//uk.wiktionary.org/wiki/скан-копія), [ГРАК](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?queryselector=lemmarow&amp;lemma=скан-?копія), [Google Книги](//www.google.com/search?lr=lang_uk&amp;tbm=bks&amp;q=скан-копія)). Але щось [я не бачу](//www.google.com/search?q=скан-копія+site:kstech.com.ua), щоб він використовувався за Вашим посиланням. Будь ласка, замініть посилання на таке, де справді використовуються слово _скан-копія_ (тоді особисто я поставлю плюса), а інакше це схоже на спробу просування сайту kstech." CreationDate="2020-08-24T07:40:29.230" UserId="4" />
  <row Id="10740" PostId="6339" Score="2" Text="Вітаємо на Ukrainial Language SE! Будь ласка, поясніть чому саме так ви пропонуєте перекласти цей вираз (метою цього сайту є не тільки дати відповідь, але й пояснити чому саме вона найкраще відповідає потребам того, хто поставив питання). Також зверніть увагу, що у питанні є визначення цього терміну, яке суперечить перекладу, який ви запропонували." CreationDate="2020-09-07T12:40:20.100" UserId="69" />
  <row Id="10744" PostId="6340" Score="0" Text="На жаль, «Вимкнути/увімкнути звук» погано задовольняє вимогу словотворчої (дериваційної) здатності (Г.2.6), на відміну від «Стишити/Розтишити».&#xA;Цікаво якими стандартами чи рекомендаціями обумовлена ваша порада уникати  термінів через невикористання великими корпораціями." CreationDate="2020-09-08T23:29:40.037" UserId="1006" />
  <row Id="10745" PostId="6340" Score="0" Text="Я загалом згоден з Andre Polykanine. Якщо ми не пишемо відразу українською, причому якісь вузькоспеціалізовані речі, а перекладаємо, причому для широкого загалу, то зазвичай ми не маємо можливості написати явний глосарій (під тим-то ми маємо на увазі те-то, а під тим-то — те-то) — і в такому випадку зрозумілість, по-моєму, важить більше за перераховані @strixaluco вимоги до термінів (власне, навіть непевен, що у випадку, про який я пишу, це взагалі називається терміном); тобто ті критерії — це добре, але якщо ми не можемо підібрати ідеальне слово(сполучення) — доведеться користуватися іншим." CreationDate="2020-09-09T04:38:42.157" UserId="4" />
  <row Id="10746" PostId="6340" Score="0" Text="Це, звісно, суто моя суб'єктивна думка. Можу помилятися." CreationDate="2020-09-09T04:42:57.727" UserId="4" />
  <row Id="10957" PostId="6342" Score="0" Text="*шпаками годований* - вередливий, перебірливий" CreationDate="2020-12-11T18:09:00.500" UserId="9" />
  <row Id="10748" PostId="6343" Score="0" Text="Питанꙇа красше розмежувати окремими запитами." CreationDate="2020-09-13T01:16:09.183" UserId="585" />
  <row Id="10749" PostId="6343" Score="1" Text="дякую, але в даному випадку це сильно пов'язані питання. Оборона складається з цих самих layers, тому це скоріш за все мають бути однокореневі слова" CreationDate="2020-09-13T05:41:04.510" UserId="2831" />
  <row Id="11086" PostId="6347" Score="0" Text="ТРЕНАЖЕР З ПРАВОПИСУ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ&#xA;https://webpen.com.ua/pages/Morphology_and_spelling/orthography_words_with_piv-poly.html" CreationDate="2021-01-24T03:51:17.050" UserId="2207" />
  <row Id="10757" PostId="6348" Score="0" Text="@stegetsj, не зрозумів, навіщо замінювати стандартне SE форматування на нестандартне HTML-ове. У вас ця сторінка не показується правильно? Чи SE Знову анонсували якісь breaking changes? (вони на це здатні)" CreationDate="2020-09-18T21:56:26.903" UserId="8" />
  <row Id="10759" PostId="6348" Score="0" Text="@stegetsj, цікаво. Може, залежить від браузера/платформи. У мене Firefox 80 linux/windows, все нормально показувало з самого початку (інакше б виправив одразу). Гаразд, най буде так, як ви зробили, просто все розлетиться, якщо SE, наприклад, прибере підтримку HTML-теґів; з них станеться. :)" CreationDate="2020-09-18T23:20:16.710" UserId="8" />
  <row Id="10760" PostId="6348" Score="0" Text="Дякую, але для мене відповідь не очевидна (у світлі змін у правописі), тому й питаю))" CreationDate="2020-09-19T08:20:30.983" UserId="2844" />
  <row Id="10762" PostId="6350" Score="1" Text="Зазначу, 1) зміст словника краще виносити сюди, бо тамтешні сторінки, а за ними і тутошні ланки, мають волостивість умирати 2) в трьох ланках був один словник, або радше словник-порадник," CreationDate="2020-09-29T01:43:28.980" UserId="585" />
  <row Id="10782" PostId="6351" Score="0" Text="Дякую за роз’яснення, Yola. Але питань стосовно людини як раз немає. Людина — без сумніву «економна». Питання стосується сфери. Наприклад, сфера економного (чи економічного) друку." CreationDate="2020-10-08T09:02:48.107" UserId="2857" />
  <row Id="10765" PostId="6352" Score="0" Text="Чудово про *економічне* як таке, що дозволяє зекономити." CreationDate="2020-09-29T12:17:03.840" UserId="9" />
  <row Id="10783" PostId="6352" Score="0" Text="Sasha, дуже дякую за те, що відчули неоднозначність вживання слова і пов'язані з цим труднощі вибору." CreationDate="2020-10-08T09:05:20.333" UserId="2857" />
  <row Id="10833" PostId="6355" Score="0" Text="як вам *основне / головне / ключове [послання](https://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;dicts=all&amp;highlight=on&amp;filter_lines=on)* статті? Тут стаття як посланець - несе послання." CreationDate="2020-11-04T14:28:11.370" UserId="9" />
  <row Id="10839" PostId="6355" Score="0" Text="ні, слово &quot;послання&quot; не можна вжити в значенні &quot;основна думка&quot;, &quot;теза&quot;&#xA;&#xA;http://sum.in.ua/s/poslannja" CreationDate="2020-11-06T18:32:39.427" UserId="2251" />
  <row Id="10840" PostId="6355" Score="0" Text="я мав на увазі, що це слово / словосполучення відповідає на ваше на запитання. Я не мав на увазі, що це синонім до *основна думка* чи *теза*." CreationDate="2020-11-06T20:01:32.043" UserId="9" />
  <row Id="10777" PostId="6360" Score="1" Text="[Попереднє запитання користувача](//ukrainian.stackexchange.com/questions/3532) закрили (на мій погляд — цілком дарма). Я не знаю, чи саме тому оце нове запитання спершу було створено в [ме́ті](//ukrainian.meta.stackexchange.com) (підсайті для технічних обговорень), а не в [основному розділі](//ukrainian.stackexchange.com), чи це просто випадковість, але сподіювася, цього разу спільнота буде уважнішою до відвідувача." CreationDate="2020-10-07T05:08:26.227" UserId="4" />
  <row Id="10786" PostId="6360" Score="1" Text="я чула &quot;невподобка&quot; на ютубі, але то ж народне джерело :-)" CreationDate="2020-10-14T20:40:55.577" UserId="390" />
  <row Id="10778" PostId="6361" Score="0" Text="Зазначу, що на активні дієприкметники є різні погляди." CreationDate="2020-10-07T07:48:00.857" UserId="4" />
  <row Id="11168" PostId="6361" Score="0" Text="Як на мене, то *літний* більше схоже на пасив." CreationDate="2021-02-04T13:39:36.240" UserId="9" />
  <row Id="10780" PostId="6363" Score="0" Text="Якщо ви таки вирішили зробити повноцінну відповідь, навіщо тоді було decline мій флаг про вашу попередню спробу напів-відповіді через коментар?" CreationDate="2020-10-08T07:23:44.577" UserId="8" />
  <row Id="10781" PostId="6363" Score="0" Text="@bytebuster, це непов'язані речі: (1) тему напіввідповідей у коментарях ми підіймали неодноразово й не дійшли до спільної думки; на StackExchange загалом вони точно не заборонені, а у випадку конкретно UkrainianSE, я вважаю, така можливість просто необхідна; я не знаю такого, щоб це було причиною вилучення коментаря; (2) подивився на відповідь Yola і згадав, що хотів написати трішки більше." CreationDate="2020-10-08T08:12:31.800" UserId="4" />
  <row Id="10784" PostId="6363" Score="1" Text="мені здається, що в англійській мові *dislike* має більше виражений негатив ніж *не схвалювати* в українській. Гадаю, що парою могли б бути ***схвалити/засудити***, але не *схвалити/не схвалити*." CreationDate="2020-10-08T13:02:54.933" UserId="9" />
  <row Id="10785" PostId="6363" Score="0" Text="Схвайлик/засудлик -- схвалити/засудити." CreationDate="2020-10-08T13:10:32.770" UserId="9" />
  <row Id="10787" PostId="6365" Score="2" Text="Мабуть це його пряме запозичення." CreationDate="2020-10-16T18:42:31.293" UserId="9" />
  <row Id="10788" PostId="6365" Score="2" Text="@Yola, а ще є _-аль_: _госпіталь_, _горизонталь_, _діагональ_, _кришталь_, _мораль_, _пастораль_, _педаль_, _спіраль_ тощо. Мабуть, (_-аль_ чи _-ал_) залежить від часу й мови запозичення. Причому слова на _-аль_ (на відміну від слів на _-ал_) бувають і чоловічого, і жіночого родів." CreationDate="2020-10-16T18:56:26.163" UserId="4" />
  <row Id="10789" PostId="6366" Score="0" Text="Ну чому ж, темр*ява*, світл*ява*, жадібн*ява* - вельми органічно виходить. А якщо серйозно, то дякую за хорошу відповідь, але думаю, що якісь рецепти саме для цього суфікса можна знайти." CreationDate="2020-10-16T20:43:54.430" UserId="9" />
  <row Id="10790" PostId="6366" Score="1" Text="@Yola, так, але інші слова на `-ness` перекладаються з іншими суфіксами: illness, readyness, witness, fitness, badness, redness і ще [over9000](https://www.thefreedictionary.com/words-that-end-in-ness). Про це і йдеться у відповіді." CreationDate="2020-10-16T20:51:31.840" UserId="8" />
  <row Id="10791" PostId="6366" Score="2" Text="IMHO, не варто впадати в будь-яку крайність. З 1 боку, bytebuster цілковито має рацію, що _немає жодної гарантії_, що всі англ. слова з суфіксом -xxx удасться перекласти укр. словами з суфіксом -yyy. З ін. боку, задача пошуку суфікса-відповідника може виявитися не зовсім беззмістовною, адже не виключено, що для _окремих_ англ. суфіксів таки існує укр. відповідник, що подходить хоча б у _частині_ випадків (або, ін. словами, що вдасться знайти якусь закономірність, мовляв, -xxx доречно перекладати здебільшого або як -yyy₁, або як -yyy₂, або як yyy₃ — у таких-то випадках)." CreationDate="2020-10-16T20:57:47.467" UserId="4" />
  <row Id="10958" PostId="6366" Score="0" Text="+1 за все, і за те, що вказали, що `autumnal, natural, accidental, seasonal, tribal` — прикметники. Не певен щодо `pastoral`. Інколи прикметники вживають як іменники, але при цьому не обов’язково кодифікують їх як іменники." CreationDate="2020-12-11T21:03:56.423" UserId="2514" />
  <row Id="10844" PostId="6367" Score="0" Text="Питання не демонструє власної спроби відповіді. -1" CreationDate="2020-11-09T18:28:12.217" UserId="2097" />
  <row Id="10801" PostId="6370" Score="4" Text="Welcome to Ukrainian Language! Please provide with some citation for context. You must have been reading a translation, and abbreviations are basically up to the will of the translator. For example &quot;kn&quot; could stand for книга `/knyha/` (&quot;a book&quot;), but it could be &quot;volume&quot;, &quot;section&quot;, or anything else." CreationDate="2020-10-25T02:07:47.733" UserId="8" />
  <row Id="10802" PostId="6372" Score="1" Text="Але ж _easing function_ теж [немає](//en.wikipedia.org/w/index.php?search=easing+function) в (англійській) вікіпедії. По-моєму, _функція пом'якшення_ — цілком прийнятний варіант (можливо, є кращі, але й цей здається прийнятним)." CreationDate="2020-10-25T09:34:19.293" UserId="4" />
  <row Id="10804" PostId="6373" Score="0" Text="Дякую за математику, тепер знатиму, що цей термін стосується гладких функцій." CreationDate="2020-10-25T16:39:41.977" UserId="2280" />
  <row Id="10805" PostId="6373" Score="0" Text="@Yola До речі, до &quot;гладка&quot; більше підходить &quot;згладжування&quot;, і це слово інтуїтивно підходить до лівого графіка &quot;недиференційовної&quot; функції. Але тоді б англійською було &quot;smoothing&quot;, а не &quot;easing&quot; :)" CreationDate="2020-10-25T16:57:42.810" UserId="2280" />
  <row Id="10806" PostId="6373" Score="1" Text="@Olha ну, власне, так, бо до *функції пом'якшування*, якщо ми погоджуємось на цей термін, нема вимоги бути *гладкою*. Вона може бути, наприклад, як сходинки." CreationDate="2020-10-25T17:09:25.680" UserId="9" />
  <row Id="10807" PostId="6373" Score="1" Text="А, я зрозумів… Тобто інакше назвали б _smoothing functions_ (_функції згладжування_), але оскільки не всі такі функції гладкі, то автори стандарту придумали новий термін? (Бо я, якщо чесно, спочатку навіть не втелепав був, чому мова пішла про гладкість.)" CreationDate="2020-10-26T04:07:35.003" UserId="4" />
  <row Id="10808" PostId="6373" Score="1" Text="Перепрошую, але цей термін означає будь-яку функцію, перша похідна якої дорівнює нулю на початку `f'(x₀)=0` (ease-in) або у кінці `f'(xₙ)=0`(ease-out) області визначення. Або і те, і інше (ease-in-out). На відміну від лінійної транспозиції, в якої `f'(x) = C`. Диференційовність тут ні до чого." CreationDate="2020-10-26T05:55:01.633" UserId="8" />
  <row Id="10809" PostId="6373" Score="0" Text="@bytebuster а ви говорите про термін *гладка* чи *easing*? Я вжив диференційовність щодо гладка." CreationDate="2020-10-26T15:46:20.803" UserId="9" />
  <row Id="10810" PostId="6373" Score="0" Text="@Yola, ваша відповідь про диференційовність (=гладкість). Мій коментар про easing. Але це не одне і те саме." CreationDate="2020-10-26T17:33:43.057" UserId="8" />
  <row Id="10811" PostId="6373" Score="1" Text="@bytebuster відповідь стверджує, що термін easing взяли тому, що не могли взяти smoothing, бо не всі такі функції гладкі (диференційовні)." CreationDate="2020-10-26T17:54:10.103" UserId="9" />
  <row Id="10812" PostId="6373" Score="0" Text="@Sasha саме таке моє припущення. Хоча в анімації ця назва з'явилась до CSS. Тобто, коли ти робиш покрокову анімацію, то ти спочатку рухаєш людинку повільно, потім швидше - ease in." CreationDate="2020-10-26T18:19:39.713" UserId="9" />
  <row Id="10819" PostId="6374" Score="0" Text="Якщо відповідь покриває ваше запитання і вас влаштовує її якість, то ви можете її прийняти натиснувши на галочку." CreationDate="2020-10-30T08:51:26.843" UserId="9" />
  <row Id="10824" PostId="6376" Score="1" Text="Гм, а хіба Наддніпрянщина має стосунок до східної України? Я завжди був певен, що це радше середня частина України (біля Дніпра), а східна — це, наприклад, Слобожанщина." CreationDate="2020-11-01T08:10:41.180" UserId="4" />
  <row Id="10825" PostId="6376" Score="0" Text="@Sasha Ні, Наддніпрянщина - це вся східна Україна. Так само як Наддністрянщина - це вся Західна Україна. Див. наприклад працю &quot; Ігнатієнко В. Українська преса (1816-1923 рр.): історико-бібліографічний етюд. Київ: ДВУ. 1926&quot;, де Ігнатієнко, окрім іншого, пише таке: &quot; «Українська етнографічна територія в період 1816-1834 рр. (Наддніпрянська та Наддністрянська Україна) належала до двох могутніх монархій того часу: Австро-Угорщини та Росії, які тоді вели боротьбу за ті землі&quot; (дж: https://diasporiana.org.ua/wp-content/uploads/books/13710/file.pdf)" CreationDate="2020-11-02T08:18:55.983" UserId="331" />
  <row Id="10826" PostId="6376" Score="0" Text="А центральна Україна тоді як називається? (Якщо ж Ви «східною» Україною називаєте всю Україну окрім західної, то це, мені здається, дуже незвично.)" CreationDate="2020-11-02T15:59:22.330" UserId="4" />
  <row Id="10831" PostId="6376" Score="0" Text="@Sasha, немаж &quot;центральної України&quot; з точки зору етнографічних територій України. Є Східна Україна (Наддніпрянщина), Західна України (Наддністрянщина) й етнографічні території поза офіційною територією України (Донщина/Кубанщина)" CreationDate="2020-11-02T19:11:01.527" UserId="331" />
  <row Id="10832" PostId="6376" Score="0" Text="Тобто Ви «східною» вважаєте всю Україну, окрім західної? Як на мене, це дуже дивне сприйняття. Чи є хоч одне джерело на таку термінологію?" CreationDate="2020-11-03T06:35:13.420" UserId="4" />
  <row Id="10821" PostId="6377" Score="1" Text="Певно що карта вгорі трохи не відповідає сучасним використанням термнів: для прикладу коли історики кажуть &quot;Галичина&quot;, то вони мають на увазі на малюсіньку територію навколо Львова (як показано на карті) а усю Західну Україну (див. наприклад праці Ярослава Грицака: https://zbruc.eu/node/78028 Ярослав ГРИЦАК: “Галичина має дуже сильну цивілізаційну місію”.&#xA;&#xA;п.с. Я взагалі то я на 100% впевнений що термін-еквівалент для західної України схожий на Наддніпряснька Україна існує - я його навіть знаходив пару років тому у галицьких виданнях (чи то ЛНВ) але забув." CreationDate="2020-10-31T21:49:40.533" UserId="331" />
  <row Id="10822" PostId="6377" Score="3" Text="@piznajko, так, навіть на сайті за посиланням є кілька мап, і усі суперечать одна одній. Там мало не усі регіони по-різному зображаються на різних мапах. Думаю, це їхня спільна властивість." CreationDate="2020-10-31T22:28:16.603" UserId="8" />
  <row Id="10823" PostId="6377" Score="0" Text="О знайшов! Це Наддністрянщина!" CreationDate="2020-10-31T22:57:38.220" UserId="331" />
  <row Id="10841" PostId="6381" Score="2" Text="https://ukrainian.stackexchange.com/a/1493/585" CreationDate="2020-11-08T21:08:55.950" UserId="585" />
  <row Id="10842" PostId="6381" Score="0" Text="Це питання є дублікатом, вказаного вище. Голосую закрити." CreationDate="2020-11-09T18:26:23.047" UserId="2097" />
  <row Id="10843" PostId="6381" Score="1" Text="Does this answer your question? [Кличний відмінок для жіночого імені «Пайпер Фарадей»?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1492/%d0%9a%d0%bb%d0%b8%d1%87%d0%bd%d0%b8%d0%b9-%d0%b2%d1%96%d0%b4%d0%bc%d1%96%d0%bd%d0%be%d0%ba-%d0%b4%d0%bb%d1%8f-%d0%b6%d1%96%d0%bd%d0%be%d1%87%d0%be%d0%b3%d0%be-%d1%96%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%96-%d0%9f%d0%b0%d0%b9%d0%bf%d0%b5%d1%80-%d0%a4%d0%b0%d1%80%d0%b0%d0%b4%d0%b5%d0%b9)" CreationDate="2020-11-09T18:26:59.590" UserId="2097" />
  <row Id="10890" PostId="6387" Score="0" Text="https://ukrainian.stackexchange.com/q/4399/585" CreationDate="2020-11-12T10:35:20.630" UserId="585" />
  <row Id="10891" PostId="6387" Score="0" Text="@stegetsj Це не те, в нас тут відсутність коми перед підрядним реченням, а не просто після &quot;отож&quot;." CreationDate="2020-11-12T11:36:45.980" UserId="2933" />
  <row Id="10868" PostId="6389" Score="1" Text="В російській мові те ж саме." CreationDate="2020-11-11T15:19:07.623" UserId="2933" />
  <row Id="10870" PostId="6389" Score="0" Text="@oled, так. (Я навіть передивився деякі фрагменти http://orthographia.ru/punctuatio.php і http://www.old-rozental.ru/punctuatio.php перед тим, як відповідати — у російській мові часто подібні пунктуаційні правила, але іноді вони ретельніше розписані — але не знайшов нічого, що б могло виправдати відсутність коми в цьому випадку бодай у російській мові.)" CreationDate="2020-11-11T15:25:48.163" UserId="4" />
  <row Id="10871" PostId="6389" Score="1" Text="Просто там всі правила вказують на те, що кома не ставиться після сполучника, якщо після підрядного речення йде частка &quot;*то*&quot;. Але ще в Розенталя вказано, що кома зазвичай не ставиться після &quot;*але*&quot; на початку речення, і цей випадок також є в цьому диктанті (*Але коли*)." CreationDate="2020-11-11T15:33:29.007" UserId="2933" />
  <row Id="10872" PostId="6389" Score="0" Text="@oleedd, іще в деяких випадках можна пропускати коми після сполучника _а_ і/або між сполучником та сполучним словом (принаймні в російській мові — [§ 68](http://orthographia.ru/punctum.php?paragraph=pg68.php), [§ 123.3](http://orthographia.ru/punctum.php?paragraph=pg123.php))… Але по-моєму, це все не те…" CreationDate="2020-11-11T16:05:28.857" UserId="4" />
  <row Id="10873" PostId="6389" Score="0" Text="@oleedd, щодо «після але», то про це в правописі 2019 [написано так](https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=182): «Якщо перший сполучник при цьому є протиставним (а, але, однак і т. ін.), коми після нього взагалі не ставимо: Він прокинувся увечері, &lt;…&gt; довго пив чай, а коли зовсім стемніло, став збиратися у свою п’яту вилазку (Л. Первомайський)». Але _[отож](http://sum.in.ua/s/otozh)_ аж ніяк не протиставний." CreationDate="2020-11-11T16:10:35.100" UserId="4" />
  <row Id="10874" PostId="6389" Score="1" Text="Бо якщо в цих випадках підрядне вилучити (без сполучника), то вийде нісенітниця. Якщо є кома, то має бути пауза та логічний наголос перед комою. У випадку з &quot;і&quot; це звучить дуже недоречно, тому є правило. А у випадку з &quot;отож&quot; - доречно." CreationDate="2020-11-11T16:18:57.043" UserId="2933" />
  <row Id="10875" PostId="6389" Score="0" Text="@oleedd, я трішки заплутався — що саме у випадку «і» дуже недоречно, а у випадку «отож» доречно?" CreationDate="2020-11-11T16:23:16.043" UserId="4" />
  <row Id="10876" PostId="6389" Score="1" Text="Робити після них паузу, через що на них падає логічний наголос." CreationDate="2020-11-11T16:27:10.550" UserId="2933" />
  <row Id="10869" PostId="6391" Score="1" Text="Такий суфікс очевидно є (_(с)відомий_, _знайомий_, _рухомий_). Але очевидно, що не до будь-якого кореня можна застосувати будь-який суфікс — і мова не лише про «за змістом не підходить», а банально про традицію — не звикли вживати певну комбінацію, та й по всьому. (Хоча є слова «на межі», які вживаються, але рідко, або не вживаються, але їх можна легко ввести в ужиток.) «Волимий» я _ніде_ не бачу, думаю, такого слова немає. Але загальне правило (коли можна вживати такий суфікс, а коли — ні), я, на жаль, не можу сформулювати." CreationDate="2020-11-11T15:21:17.777" UserId="4" />
  <row Id="10877" PostId="6391" Score="1" Text="Радше було б &quot;вол**і**мий&quot; (голосна зберігається). В деяких телевізійних каналів спостерігається наполеглива тенденція до створення нових слів." CreationDate="2020-11-11T16:41:56.317" UserId="2933" />
  <row Id="10878" PostId="6391" Score="2" Text="https://onlinecorrector.com.ua/uk/значущий/" CreationDate="2020-11-11T18:55:31.933" UserId="2933" />
  <row Id="10879" PostId="6391" Score="1" Text="Коли ми перекладали [Вступ до алгоритмів](https://uk.wikipedia.org/wiki/Вступ_до_алгоритмів), то редактор кривився коли почали вживати *допустимий* як переклад *feasible*. Я так розумію, що він уважав оце *-мий* як щось не дуже українське і волів би його замінити, але ми не знайшли на що." CreationDate="2020-11-11T20:44:01.110" UserId="9" />
  <row Id="10880" PostId="6391" Score="1" Text="А чому *-мий* звучить як щось неукраїнське? Хіба можна якимсь чином пояснити недоречність його вживання та існування в українській мові? Щодо **волімий** замість **волимий**, то, попри відсутність цього слова в українській мові, я гадаю, що з погляду словотвору правильний варіант — саме з уживанням *-имий*. Як приклад наводжу слово **незгоримий**, утворене від слова **горіти** — тут, як на мене, **незгорімий** звучало би незграбно та неприродно. Але слово **незгоримий** не зафіксовано у словниках, хоч і зустрічається в деяких літературних творах." CreationDate="2020-11-11T23:30:49.430" UserId="2934" />
  <row Id="10881" PostId="6391" Score="2" Text="У будь-якому разі, **волімий** не може існувати — від **терпіти** існує словникове й широковживане **терпимий**. Тож теоретично буде **волимий**." CreationDate="2020-11-11T23:55:36.503" UserId="2934" />
  <row Id="10894" PostId="6391" Score="1" Text="@ІлляЯндовський Може. &quot;Волимий&quot; з И зовсім не звучить на відміну від І. Можливо, справа у попередній приголосній. Ще це повязано з тим, що, коли ми утворюємо нове (неіснуюче) слово (яке можна буде взяти в лапки і використати), воно має бути максимально наближеним до оригіналу, інакше його сенс буде важко ідентифікувати (що я спостерігаю у даному випадку) - з И я б його не зрозумів у реченні." CreationDate="2020-11-13T00:16:47.417" UserId="2933" />
  <row Id="10901" PostId="6391" Score="1" Text="Я не зміг знайти жодного дієприкметника в українській мові, що б закінчувався на *-імий*. Натомість є два слова, які мають закінчення *-лимий*: **неопалимий** і **невмолимий**. Дієслова, від яких вони утворені, закінчуються на *-ити*, а не *-іти*, як у разі зі словом **воліти**. Проте, якщо сказати **неопалімий**, це, як на мене, також не виглядатиме неприродньо, хоч і звичайно, це не є правильним варіантом. Видно, звукосполучення *лі* сприймається природніше мовцями, тому в спірних питаннях йому радше надають перевагу, хоча бачимо на прикладі **терпіти**, що після *-іти* все одно йде *-имий*." CreationDate="2020-11-14T09:50:58.327" UserId="2934" />
  <row Id="10905" PostId="6391" Score="0" Text="&quot;Неопал**і**мий&quot; і &quot;терп**і**мий&quot; дійсно не звучать, на відміну від &quot;вол**і**мий&quot; - бо ця голосна одразу ж натякає на значення цього слова. А &quot;вол**и**мий&quot; немов пов’язано з волами." CreationDate="2020-11-14T15:03:32.523" UserId="2933" />
  <row Id="10902" PostId="6392" Score="1" Text="По-перше, слушна заувага щодо староболгарщини. По-друге, я вважаю, що зв'язок між *-тимий* і *-лимий* та іншими формами присутній, адже деякі мовці сприймають усі ці форми як дещо неприродне в контексті української мови. Але для слова **воліти** без закінчення *-мий* я не бачу паралельних форм, тільки **волимий** звучить більш-менш. Гадаю, що за відсутності інших підхожих форм можна використовувати *-имий* з метою утворення пасивних дієприкметників." CreationDate="2020-11-14T10:13:49.693" UserId="2934" />
  <row Id="10892" PostId="6393" Score="3" Text="It is just a coincidence." CreationDate="2020-11-12T23:56:34.373" UserId="2933" />
  <row Id="10895" PostId="6393" Score="1" Text="@oleedd, [I am not sure](/a/6395) (at least 3 of the word pairs specified by Jack are really considered to be (non-close) cognate pairs)." CreationDate="2020-11-13T09:09:04.017" UserId="4" />
  <row Id="10900" PostId="6393" Score="0" Text="only two (`heart` and `haulm`) are actually correct translations. Asking &quot;why c **corresponds** to h&quot; is false question. c **does not** correspond to h. At least not with the two random examples given." CreationDate="2020-11-13T20:28:46.500" UserId="2943" />
  <row Id="10903" PostId="6393" Score="0" Text="@c69, at least 3 of them (and with some probability — all the 5) have same origin." CreationDate="2020-11-14T10:14:23.323" UserId="4" />
  <row Id="10922" PostId="6393" Score="0" Text="That's amazing observation!" CreationDate="2020-11-25T16:08:16.850" UserId="419" />
  <row Id="10896" PostId="6395" Score="4" Text="popping in from linguistics SE to endorse this. There are a few complication, but PIE *ḱ (which is distinct from *k and *kʷ) generally evolves into s in Slavic, and h in English. This is the result of two sound changes, Satemisation in Indo-Iranian, Armenian, &amp; Balto-Slavic (and therefore Ukrainian), and Grimm's Law in Germanic (and therefore English). There is another sound change in Germanic called Verner's law that turns some of these h's into g's (which may later become gh or w's in English, like I said, there arecomplications). Latin, Greek, &amp; Celtic generally have a k sound for PIE *ḱ" CreationDate="2020-11-13T14:02:42.133" UserId="2940" />
  <row Id="10898" PostId="6395" Score="1" Text="@Tristan, thanks. (I didn't even notice that ´ above ḱ — but now I understand it's important.) What makes me now very curious is how Jack (the question author) came up to conclusion that these word pairs are related (either they had some preliminary knowledge or they have really great intuition, because I'm more than sure that most of the speakers won't feel a relationship between these words (and I wouldn't either, but Internet helped me))." CreationDate="2020-11-13T16:10:36.393" UserId="4" />
  <row Id="10899" PostId="6395" Score="1" Text="yeah, this spot definitely seems much harder than the usual germanic/latin ones (i.e. latin c &lt;&gt; english h) or latin/greek (e.g. latin qu &lt;&gt; greek p), because the two sounds seems less clearly related. That said, Greek, Armenian, Iranic, Welsh, and some varieties of Spanish all have s &gt; h in at least some circumstances so depending on OP's linguistic background it's possible they were primed to spot such a correspondence more than most people" CreationDate="2020-11-13T16:15:16.920" UserId="2940" />
  <row Id="10897" PostId="6396" Score="5" Text="Popping in from linguistics SE to say, satemisation affected *ḱ but not *k (the two are distinct in PIE). Satemisation is also not sufficient to explain this correspondence. You also need Grimm's Law by which both PIE *ḱ &amp; *k became h in Germanic, and from there in English (some of these h's disappeared, or became g, gh, or w because of further sound changes on the way to modern English)" CreationDate="2020-11-13T14:05:44.390" UserId="2940" />
  <row Id="10908" PostId="6398" Score="0" Text="Please try elaborating your questions. [Your previous question](https://ukrainian.stackexchange.com/q/6393/8) has received several answers, and any answer to this question would essentially copy ideas from answers there. Should you expect for anything else, please express it in your question first." CreationDate="2020-11-18T14:16:07.860" UserId="8" />
  <row Id="10913" PostId="6398" Score="3" Text="Actually `deer` is `олень`." CreationDate="2020-11-20T11:13:21.060" UserId="2961" />
  <row Id="10925" PostId="6398" Score="1" Text="@vovchisko compare Latin anima (breath) vs animal (animal)" CreationDate="2020-11-28T13:18:04.383" UserId="2982" />
  <row Id="10978" PostId="6398" Score="0" Text="This kind of silly based on nothing similar spam questions should be illegal." CreationDate="2020-12-24T16:09:05.133" UserId="2097" />
  <row Id="10907" PostId="6399" Score="0" Text="It may appear to be not so simple. I don't know where Jack gets such pairs of words, but, in [question #6393](/q/6393), it looked for many of us that there's no regularity, but, when we dived deeper, it appeared that the words (despite not being exact translations) are really cognates and the regularities exist; the same may appear here. (The difference between word pairs you specify and word pairs Jack specifies is that his word pairs are really cognates, for example both ear and вухо are from PIE *h₂ṓws, sear and сухий ← *h₂sews-, deer and дух ← *dʰews- (*dʰwes-).)" CreationDate="2020-11-18T14:10:59.523" UserId="4" />
  <row Id="10909" PostId="6399" Score="0" Text="@Sasha Absolutely agree. But it appears that the author asked about common tendency." CreationDate="2020-11-18T16:40:52.887" UserId="2645" />
  <row Id="10926" PostId="6399" Score="1" Text="@Sasha  One of this feature is Rhotacism" CreationDate="2020-11-28T13:19:10.157" UserId="2982" />
  <row Id="10927" PostId="6399" Score="0" Text="It's like asking &quot;Why `delivery` word sounds like `removing a liver from its place`&quot; ;)" CreationDate="2020-11-29T15:39:41.577" UserId="2961" />
  <row Id="10914" PostId="6401" Score="0" Text="Дякую за вичерпну відповідь! Дуже корисно :)" CreationDate="2020-11-21T22:17:42.990" UserId="2925" />
  <row Id="10924" PostId="6404" Score="0" Text="Додам: [знима́ти, зни́мець](//e2u.org.ua/s?w=зним*&amp;dicts=8&amp;main_only=on&amp;highlight=on)." CreationDate="2020-11-28T07:48:17.097" UserId="4" />
  <row Id="10955" PostId="6406" Score="0" Text="Мабуть, це не молодіжний сленг, але *махнути рукою*." CreationDate="2020-12-11T01:06:49.870" UserId="9" />
  <row Id="10956" PostId="6406" Score="0" Text="Точно неформальний, але не певен, що молодіжний - *насрати*." CreationDate="2020-12-11T18:06:30.100" UserId="9" />
  <row Id="10929" PostId="6408" Score="5" Text="Does this answer your question? [Хто і в який спосіб затверджує зміни до правопису української мови?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/16/%d0%a5%d1%82%d0%be-%d1%96-%d0%b2-%d1%8f%d0%ba%d0%b8%d0%b9-%d1%81%d0%bf%d0%be%d1%81%d1%96%d0%b1-%d0%b7%d0%b0%d1%82%d0%b2%d0%b5%d1%80%d0%b4%d0%b6%d1%83%d1%94-%d0%b7%d0%bc%d1%96%d0%bd%d0%b8-%d0%b4%d0%be-%d0%bf%d1%80%d0%b0%d0%b2%d0%be%d0%bf%d0%b8%d1%81%d1%83-%d1%83%d0%ba%d1%80%d0%b0%d1%97%d0%bd%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%be%d1%97-%d0%bc%d0%be%d0%b2%d0%b8)" CreationDate="2020-12-01T11:43:41.090" UserId="8" />
  <row Id="10930" PostId="6408" Score="0" Text="Ласкаво просимо до спільности Ukrainian Language.SE! Ваше запитання виглядає занадто загальним. Унаслідок цього, відповідь може займати цілі книги. Такі запитання не дуже підходять на цьому сайті. По-друге, у контексті етимології/походження, незрозуміло, що означає «зміни». Етимологія кожного слова незмінна, її легко дослідити у словниках. По-третє, варто розкрити «під впливом інших країн». Що ви розумієте під цим? Приклади? По-четверте, досить часто запитання конкретизується, коли його автор вказує, які **попередні дослідження** він/вона зробив у спробі самостійно знайти відповідь." CreationDate="2020-12-01T11:49:28.967" UserId="8" />
  <row Id="10931" PostId="6408" Score="0" Text="У моєму розумінні — мову має формувати народ. Тобто мова — це те, як реально кажуть (узус). А різні наукові організації мають у першу чергу досліджувати цей процес (дескриптивне мовознавство), а не намагатися впливати на нього (прескриптивне мовознавство). Але це суто мій погляд, інші люди можуть вважати по-іншому." CreationDate="2020-12-01T16:37:39.943" UserId="4" />
  <row Id="10965" PostId="6408" Score="0" Text="This question should be closed as a duplicate." CreationDate="2020-12-22T17:35:50.283" UserId="2097" />
  <row Id="10935" PostId="6411" Score="1" Text="Мабуть, правильніше «*перекласти* з російської», а не «перевести з російської». Також слово «російська» (так само як і слова «українська», «англійська» тощо) зазвичай пишуть з малої літери (хоча будь-яке слово в якихось особливих випадках можна написати з великої літери, наприклад, у знак поваги абощо, але звичайно назви мов пишуть з малої)." CreationDate="2020-12-03T06:51:34.590" UserId="4" />
  <row Id="10938" PostId="6411" Score="1" Text="@Sasha дякую за поради" CreationDate="2020-12-04T07:24:49.833" UserId="2700" />
  <row Id="10939" PostId="6411" Score="0" Text="Я перепрошую за незакінчену відповідь. Я справді хочу її дописати і це значною мірою змінить її суть. Я «пінгану» Вас, коли закінчу." CreationDate="2020-12-04T10:07:10.677" UserId="4" />
  <row Id="10937" PostId="6413" Score="1" Text="Welcome to Ukrainian Language! Whilst this may theoretically answer the question, it would be preferable to back it with references to credible sources and/or academic research. Unbacked posts attract downvotes and disputes. Also, your answer seems to add nothing comparing to the existing answer." CreationDate="2020-12-04T04:39:13.443" UserId="8" />
  <row Id="10943" PostId="6413" Score="1" Text="It adds a comparison of &quot;kn.&quot; to &quot;vol.&quot;, and analogies usually help to understand something better. Besides, in a question as mundane as this I am not sure what kind of reference can be used." CreationDate="2020-12-04T17:16:39.267" UserId="2994" />
  <row Id="11868" PostId="6414" Score="0" Text="Thanks for the correction, I revisited my answer." CreationDate="2021-10-22T21:08:22.797" UserId="2097" />
  <row Id="10936" PostId="6415" Score="1" Text="«Would feel disharmonious, despite being perfectly correct grammatical». I would add that it would feel disharmonious in the typical tone. But a speaker sometimes can make even an unusual word order to sound harmoniously by accompanying it with a correspondingly-unusual tone, e.g. “Де та книжка, що ти читала вчора?” — “У мене на столі (!) лежить книжка” (or, to better imagine the tone: “Де та книжка, що ти читала вчора?” — [touchily, aggresively] “Ти [знову] питаєш, де (!) та книжка? [Я ж тобі тричі казала:] У мене на столі (!!!) лежить та книжка”)." CreationDate="2020-12-04T04:14:11.463" UserId="4" />
  <row Id="10947" PostId="6415" Score="1" Text="In a language everything is context dependent and, consequently, almost everything is possible. The question is only in the frequency of occurrences of weird combinations." CreationDate="2020-12-04T20:03:17.850" UserId="2994" />
  <row Id="10940" PostId="6416" Score="0" Text="Див. також: [«Переклад „действующий вулкан“ українською»](/q/2978), [«Чи правильно вживати слово „існуючий“?»](/q/3270) (я розумію, що там потрібної Вам відповіді, найімовірніше, все одно нема, просто намагаюся не загубити дещо пов'язані запитання)." CreationDate="2020-12-04T11:43:01.740" UserId="4" />
  <row Id="10941" PostId="6416" Score="0" Text="А як щодо _давнім/старим_? Або завуальовано — _«…а нашим старим друзям — участь у розіграші»_." CreationDate="2020-12-04T11:44:56.327" UserId="4" />
  <row Id="10942" PostId="6416" Score="1" Text="Дякую. На жаль, потрібне саме слово абонент, хоча ідея з друзями також приваблива )))" CreationDate="2020-12-04T12:02:53.540" UserId="2995" />
  <row Id="10945" PostId="6416" Score="0" Text="Погоджуюсь із коментарем @Sasha до моєї відповіді. Тут варто обрати якійсь зворот, бо й російською розділення на *действующие&quot; и &quot;новьіе&quot; якось не дуже." CreationDate="2020-12-04T19:33:53.857" UserId="9" />
  <row Id="10944" PostId="6417" Score="0" Text="Згідно з СУМ-11, _[чинні](http://sum.in.ua/s/chynnyj)_ має трішки недоречну конотацію (хоча СУМ-11 міг уже застаріти). А от _дійсні_, на мій погляд, могло б і підійти. Хоча щодо _дійсних_ є контраргумент: «А нові абоненти хіба недійсні (несправжні)? Вони ж теж дійсні». Проте: (1) те саме можна сказати й про російське _действительные_, однак його все-таки застосовують у такому контексті; (2) мабуть, мається на увазі «дійсні/действительные **[на момент початку акції]**»." CreationDate="2020-12-04T19:28:19.497" UserId="4" />
  <row Id="10946" PostId="6417" Score="0" Text="@Sasha *недійсні* це також можуть бути такі, що тимчасово відключені за несплату, чи навіть повінстю відключені - *колишні абоненти*." CreationDate="2020-12-04T19:35:24.590" UserId="9" />
  <row Id="10986" PostId="6418" Score="2" Text="Цей допис сильно виграв би, якби містив посилання на джерела. Чи варто створювати відповіді, які потрапляють до &quot;Low Quality Posts&quot; Review Queue?" CreationDate="2020-12-30T04:36:23.430" UserId="8" />
  <row Id="11088" PostId="6418" Score="0" Text="@Sasha, А чому не &quot;чинним&quot; (абонентам)?" CreationDate="2021-01-24T11:33:01.043" UserId="3027" />
  <row Id="11089" PostId="6418" Score="1" Text="@behemothus, я не проти інших варіантів, я просто навів ті, що спали мені на думку (а _чинні_ і _дійсні_ вже [Yola навів](/a/6417)). Окрім того, мені здається, у СУМ-11 [чинний](http://sum.in.ua/s/chynnyj) має трішки інший набір значень (це: (¹.1) щось офіційно-оридичне; (¹.2) діяльний; (²) статечний, гордий) — але він міг уже застаріти (або від початку неповну картину показувати, або я міг неправильно інтерпретувати)." CreationDate="2021-01-24T14:46:25.510" UserId="4" />
  <row Id="10949" PostId="6419" Score="4" Text="Здебільшого згоден, але я б сказав, _підказки_ в гуглі — то такий собі показник… Хтозна, за яким алгоритмом вони генерують їх. Може, наприклад, показують довший варіант лише тоді, коли він _на порядки_ переважає коротший. Я б радше порахував саме результати — або в тому ж гуглі, або в ГРАК (говорити — [664](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;queryselector=cqlrow&amp;cql=[lemma=&quot;говорити&quot;]+&quot;українською&quot;+[word!=&quot;мовою&quot;]) проти [406](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;queryselector=cqlrow&amp;cql=[lemma=&quot;говорити&quot;]+&quot;українською&quot;+&quot;мовою&quot;)…" CreationDate="2020-12-05T09:31:20.477" UserId="4" />
  <row Id="10950" PostId="6419" Score="0" Text="…говорити/розмовляти/балакати — [1427](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;queryselector=cqlrow&amp;cql=[lemma=&quot;говорити|розмовляти|балакати&quot;]+&quot;українською&quot;+[word!=&quot;мовою&quot;]) проти [794](http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;queryselector=cqlrow&amp;cql=[lemma=&quot;говорити|розмовляти|балакати&quot;]+&quot;українською&quot;+&quot;мовою&quot;))." CreationDate="2020-12-05T09:33:13.013" UserId="4" />
  <row Id="11998" PostId="6419" Score="0" Text="Google - це не джерело." CreationDate="2022-02-08T12:58:24.567" UserId="2097" />
  <row Id="10954" PostId="6425" Score="0" Text="В першому прикладі малось на увазі &quot;тому й я перестав йому дзвонити&quot;, оскільки у нього не виникає зустрічного бажання. Мабуть можна сказати &quot;тому й я полишив...&quot; Стосовно другого прикладу, мався на увазі предмет, який вивчають в інституті тощо. І ваш варіант звучить достатньо ввічливо, в певному сенсі немолодіжно, формально. До речі я зрозумів що мене не стільки молодіжні, скільки якісь неформальні відповідники цікавили. В будь-якому разі дякую за ідеї." CreationDate="2020-12-10T10:35:09.070" UserId="1639" />
  <row Id="11165" PostId="6428" Score="1" Text="Як щодо... (думаю, це найвдаліший адаптивний переклад)" CreationDate="2021-01-29T13:31:50.887" UserId="2849" />
  <row Id="10960" PostId="6429" Score="0" Text="Ще одне слово на букву 'И' )" CreationDate="2020-12-16T00:03:01.237" UserId="419" />
  <row Id="10980" PostId="6429" Score="1" Text="Чи можете навести джерела щодо цього?" CreationDate="2020-12-25T19:47:53.243" UserId="585" />
  <row Id="10961" PostId="6430" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2020-12-16T10:32:07.910" UserId="8" />
  <row Id="10963" PostId="6432" Score="2" Text="Does this answer your question? [&quot;Помилка&quot;. На який склад робити наголос?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3228/%d0%9f%d0%be%d0%bc%d0%b8%d0%bb%d0%ba%d0%b0-%d0%9d%d0%b0-%d1%8f%d0%ba%d0%b8%d0%b9-%d1%81%d0%ba%d0%bb%d0%b0%d0%b4-%d1%80%d0%be%d0%b1%d0%b8%d1%82%d0%b8-%d0%bd%d0%b0%d0%b3%d0%be%d0%bb%d0%be%d1%81)" CreationDate="2020-12-22T16:29:32.453" UserId="8" />
  <row Id="10964" PostId="6432" Score="0" Text="@Daria ваше питання є повною копією [цього питання](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3228/%d0%9f%d0%be%d0%bc%d0%b8%d0%bb%d0%ba%d0%b0-%d0%9d%d0%b0-%d1%8f%d0%ba%d0%b8%d0%b9-%d1%81%d0%ba%d0%bb%d0%b0%d0%b4-%d1%80%d0%be%d0%b1%d0%b8%d1%82%d0%b8-%d0%bd%d0%b0%d0%b3%d0%be%d0%bb%d0%be%d1%81). За правилами платформи SE, це питання-дублікат. Будь ласка, закрийте його і надалі, перш ніж ставити питання, перевірте чи на нього або на подібне вже не відповідали(в такому випадку також можна вважати ваше питання питанням-дублікатом)." CreationDate="2020-12-22T17:29:49.747" UserId="2097" />
  <row Id="10966" PostId="6432" Score="0" Text="@bytebuster, я спочатку хотів підтримати Вас, але потім подивився уважніше, і зрозумів, що в тому дописі немає ані слова про множину, а Daria, як я розумію, зазначає, що якраз читала той допис, але питає про множину." CreationDate="2020-12-22T18:33:06.077" UserId="4" />
  <row Id="10967" PostId="6432" Score="0" Text="@improbable, те саме." CreationDate="2020-12-22T18:33:20.500" UserId="4" />
  <row Id="10968" PostId="6432" Score="0" Text="@Sasha, я вважаю, що &quot;наголос у слові помилка&quot; — це достатня межа гранульованості запитань на цьому сайті. Якщо ми вважатимемо самостійно-істотним запитання &quot;наголос у слові помилка **у множині**&quot;, то що зупинить когось від подальшого поділу і отримання ще 2*7=14 запитань виду &quot;наголос у слові помилка **в однині** у **давальному відмінку**&quot;." CreationDate="2020-12-22T20:51:18.393" UserId="8" />
  <row Id="10969" PostId="6432" Score="0" Text="Правильним рішенням є або (1) редагування наявного запитання, щоб покрити усі відмінювання слова &quot;помилка&quot;, або (2) редагування цього запитання, щоб воно покривало певне правило — як-то &quot;усі трьохскладові слова, що закінчуються на `-ка`&quot; — авжеж, №2 за умови, що таке правило існує, як-то наявна [низка запитань](https://ukrainian.stackexchange.com/q/5478/8) щодо `-а / -у` у родовому відмінку іменників II відміни." CreationDate="2020-12-22T20:51:56.903" UserId="8" />
  <row Id="10976" PostId="6432" Score="0" Text="@bytebuster, якщо коротко, то ми не можемо посилати автора запитання туди, не відповіді на його запитання просто немає. Якщо докладніше, то можемо це обговорити в [чаті](https://chat.stackexchange.com/rooms/117616/)." CreationDate="2020-12-23T13:15:13.743" UserId="4" />
  <row Id="10975" PostId="6435" Score="2" Text="Цей допис сильно виграв би, якби містив пояснення, чому приклад німецької мови, що належить до германської групи, має впливати на українську. Чому, наприклад, не англійська — також германської групи, — де *you* пишеться з малої літери, але є форма *you all* та *you guys* для звернення до групи людей?" CreationDate="2020-12-23T12:10:02.857" UserId="8" />
  <row Id="10977" PostId="6436" Score="2" Text="Маєте рацію. Однак, мені здається, на запитання це все-таки не зовсім вілповідає: хай ми навіть замінимо «ложити» на «класти», однаково залишається питання, у яких випадках ставлять, а в яких кладуть." CreationDate="2020-12-23T20:28:32.013" UserId="4" />
  <row Id="10981" PostId="6437" Score="2" Text="Це може бути щось діалектне чи розмовне. Як ото «*насипати* борщ» (замість, здавалося б, логічнішого «наливати»). Але плюсанув, суто з логічного погляду Ви безумовно маєте рацію." CreationDate="2020-12-27T15:53:49.030" UserId="4" />
  <row Id="10982" PostId="6437" Score="1" Text="Цей допис виграв би, якби базувався не лише на особистій думці автора, але і містив посилання на авторитетні джерела." CreationDate="2020-12-27T17:00:10.423" UserId="8" />
  <row Id="12493" PostId="6437" Score="0" Text="@Sasha не певен, що борщ логічніше наливати. Тут може мати значення наскільки борщ густий." CreationDate="2022-10-29T02:31:52.677" UserId="9" />
  <row Id="12518" PostId="6437" Score="1" Text="@Yola, я подумав, і тепер згоден з тобою." CreationDate="2022-11-25T14:00:47.863" UserId="4" />
  <row Id="10983" PostId="6438" Score="0" Text="Я не автор запитання, але мені особисто — дуже подобається." CreationDate="2020-12-28T15:00:02.023" UserId="4" />
  <row Id="10989" PostId="6439" Score="1" Text="&quot;Після повторних замірів значення точки роси змінилось, проте несуттєво&quot; можливо, так?" CreationDate="2020-12-31T08:32:12.543" UserId="3069" />
  <row Id="10990" PostId="6439" Score="0" Text="Згоден із @Sasha, що слово значення необов'язкове, але якщо все ж треба, то можна спробувати його замінити на *показник*." CreationDate="2020-12-31T21:07:29.027" UserId="9" />
  <row Id="10991" PostId="6441" Score="1" Text="Радий вашому поверненню! Не забувайте, будь ласка, надавати джерела." CreationDate="2021-01-03T19:32:55.537" UserId="8" />
  <row Id="10992" PostId="6441" Score="0" Text="Дякую. Щодо джерел, то мені важко знайти першоджерело цієї класифікації. Однак, швидкий пошук в Google показує, що така класифікація є розповсюдженою і подвійного трактування немає." CreationDate="2021-01-04T11:57:02.137" UserId="326" />
  <row Id="10993" PostId="6442" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]." CreationDate="2021-01-04T17:29:58.817" UserId="8" />
  <row Id="10994" PostId="6442" Score="0" Text="Окрім того, цей допис не дає додаткової інформації порівняно з наявною відповіддю на це запитання." CreationDate="2021-01-04T17:31:22.810" UserId="8" />
  <row Id="10995" PostId="6444" Score="2" Text="[Буцький каньйон](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%83%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%8C%D0%B9%D0%BE%D0%BD) скоротився." CreationDate="2021-01-06T13:09:24.643" UserId="9" />
  <row Id="10999" PostId="6444" Score="1" Text="@Yola, так, виходить, що -ів-/-ин-/-ов- перед -ськ- у загальному випадку додавати необов'язково (навіть коли у слові немає власного -ів-/-ин-/-ов-; Житомир → Житомирський, а не Житомирівський, Житомиринський чи Житомировський; тобто, виходить, у відповіді я навів необхідну умову додавання -ів-/-ин-/-ов-, але не достатню). Виходить, у випадку Олешків і Шостки перепоною справді стає немилозвучність (ніхто не хоче казати «Олешцький» і «Шостцький»)." CreationDate="2021-01-06T23:29:13.377" UserId="4" />
  <row Id="11000" PostId="6444" Score="1" Text="якщо ви перенесете це у відповідь, то я готовий її прийняти." CreationDate="2021-01-06T23:42:46.610" UserId="9" />
  <row Id="11171" PostId="6445" Score="1" Text="а в нас хіба ще немає такого питання?" CreationDate="2021-02-04T19:26:39.310" UserId="240" />
  <row Id="11177" PostId="6445" Score="1" Text="@P.Vowk, про передачу іншомовних G і H — безліч. Але про те, що винесено в назву («Хіба Г це [h/ɦ], а не [ɣ]?») — здається, ні (точніше, є [одне англійською](/q/1137), але, здається, ми вирішили не вважати англ. і укр. сторінки дублікатами)." CreationDate="2021-02-04T20:47:47.563" UserId="4" />
  <row Id="11002" PostId="6448" Score="0" Text="@Sasha, ваше посилання не резолвиться, виправте будь ласка." CreationDate="2021-01-09T09:02:38.413" UserId="8" />
  <row Id="11003" PostId="6448" Score="0" Text="O_o. Моє посилання якраз у мене резолвиться, а оригінальне enigma.ua в Україні заблоковане (тому я й додав снапшот, щоб можна було хоч якось подивитися)." CreationDate="2021-01-09T12:04:36.887" UserId="4" />
  <row Id="11004" PostId="6448" Score="0" Text="Я буду радий, якщо Ви зробите снапшот якимось іншим чином (щоб снапшот резолвився в нас обох). Але, по-моєму, це необов'язково (ті, хто в Україні, можуть відкрити archive.is, ті, хто за кордоном, можуть відкрити enigma.ua)." CreationDate="2021-01-09T12:08:11.493" UserId="4" />
  <row Id="11005" PostId="6448" Score="0" Text="@bytebuster, дякую за таку грунтовну відповідь ! А мені он таке питання прийшло в голову: а чому ми кажемо на речовину від якої стає зле &quot;отрута&quot;, а не &quot;отруйна&quot; ? Ми ж її пємо, за попередньою логікою правильніше було б щось типу &quot;отруйна&quot;" CreationDate="2021-01-10T09:49:07.247" UserId="693" />
  <row Id="11006" PostId="6448" Score="0" Text="@bytebuster, о ми то колеги ! Привіт .Net програмісту з Івано-Франківська )" CreationDate="2021-01-10T09:52:07.547" UserId="693" />
  <row Id="11008" PostId="6449" Score="1" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]. Сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/) підкажуть, як можна покращити ваш допис." CreationDate="2021-01-11T03:18:15.820" UserId="8" />
  <row Id="11519" PostId="6450" Score="0" Text="Що таке &quot;лакуни&quot;?" CreationDate="2021-04-06T20:19:19.080" UserId="326" />
  <row Id="12195" PostId="6450" Score="1" Text="@sashaeve [Lakuna](https://uk.wikipedia.org/wiki/Лакуна_(мовознавство))" CreationDate="2022-05-23T22:17:05.227" UserId="585" />
  <row Id="11009" PostId="6451" Score="0" Text="Наскільки я розумію з тексту запитання, мова не про остаточність, а радше навпаки — про поступовість." CreationDate="2021-01-12T13:23:21.747" UserId="4" />
  <row Id="11014" PostId="6451" Score="0" Text="-1: Whilst this may theoretically answer the question, it would be preferable to back it with references to credible sources and/or academic research. Unbacked posts attract downvotes and disputes." CreationDate="2021-01-12T16:04:50.997" UserId="8" />
  <row Id="11020" PostId="6451" Score="0" Text="цей вираз має інше значення. Він описує саме перебіг розбиття/винищення." CreationDate="2021-01-12T21:11:47.963" UserId="9" />
  <row Id="11011" PostId="6452" Score="3" Text="Вибачте, але в нас не прийнято робити відповіді, що складаються лише з посилання: посилання — це добре, але відповідь має хоча б коротко передавати зміст матеріалу, на який посилається. Окрім того питання, здається, було про розбір, а не про правопис. (Якщо хочете, можемо перетворити Вашу відповідь на коментар.)" CreationDate="2021-01-12T13:30:13.613" UserId="4" />
  <row Id="11015" PostId="6452" Score="0" Text="Whilst this may theoretically answer the question, [it would be preferable](//meta.stackoverflow.com/q/8259) to include the essential parts of the answer here, and provide the link for reference." CreationDate="2021-01-12T16:05:22.220" UserId="8" />
  <row Id="11024" PostId="6452" Score="0" Text="Правопис пояснює і способи творення, це сприяє розумінню, чому правильно їх писати так, а не інакше" CreationDate="2021-01-13T15:17:10.490" UserId="3125" />
  <row Id="11016" PostId="6453" Score="1" Text="Будь ласка, завжди наводьте джерела." CreationDate="2021-01-12T16:07:14.180" UserId="8" />
  <row Id="11019" PostId="6453" Score="0" Text="Приклади джерел, що, здається, підтверджують Вашу думку: http://irbis-nbuv.gov.ua/E_LIB/PDF/ukr0001233.pdf#page=11, https://dyskurs.net/upodibnennia-dzvinkykh-i-hlukhykh-pryholosnykh-teoriia-typovi-testy-zno/, https://fil.wikireading.ru/53464" CreationDate="2021-01-12T19:12:27.940" UserId="4" />
  <row Id="11012" PostId="6454" Score="0" Text="Тобто Ви пропонуєте замість «кількість випадінь герба» писати щось типу «кількість випадків випадіння герба» — я правильно розумію?" CreationDate="2021-01-12T14:57:34.307" UserId="4" />
  <row Id="11023" PostId="6454" Score="0" Text="Пишуть &quot;кількість випадань герба&quot;, &quot;кількість разів випадання герба&quot;, &quot;число випадань герба&quot;(це в задачі з теорії ймовірності), &quot;частота випадання герба&quot;." CreationDate="2021-01-13T15:14:26.267" UserId="3125" />
  <row Id="11037" PostId="6454" Score="0" Text="Або я щось не до кінця зрозумів, або наведені Вами приклади «кількість випадань герба» і «число випадань герба» заперечують Ваше твердження, що множина цим словам непотрібна. (Чи я щось неправильно зрозумів?)" CreationDate="2021-01-18T15:35:05.753" UserId="4" />
  <row Id="11022" PostId="6457" Score="0" Text="staflon, добрий день. Наскільки я розумію, це мало бути доповнення до якоїсь із відповідей? До якої саме — chizh чи stegetsj? (Можна перетворити це на коментар до відповіді? Або, якщо можна, трішки відредагувати відповідь, щоб було ясно, до чого це доповнення.)" CreationDate="2021-01-13T10:13:40.177" UserId="4" />
  <row Id="11025" PostId="6458" Score="0" Text="Такий переклад буде ну дуже неточним. Перший з наведених на знімку перекладів просто поганий, гадаю, що перекладач полінувався знайти кращий. Третій не стосується запитання. А другий доводить те, що ваш переклад неточний." CreationDate="2021-01-13T18:22:09.880" UserId="9" />
  <row Id="11039" PostId="6458" Score="0" Text="@Yola, але все-таки вони доводять, що принаймні хтось принаймні в певних контекстах інтерпретує «in detail» як «completely» (навіть якщо помилково)." CreationDate="2021-01-18T15:37:14.410" UserId="4" />
  <row Id="11041" PostId="6458" Score="0" Text="Яно Сергієнко, вибачте за безтактну пораду, але загалом (якщо немає значних причин робити по-іншому) краще висловлювати свою думку у вигляді однієї відповіді (за потреби редагуючи її посиланням «edit»), а не створювати по окремих відповідей від однієї людини на одне запитання." CreationDate="2021-01-18T15:40:13.927" UserId="4" />
  <row Id="11027" PostId="6459" Score="1" Text="Мені здається, що це лише помилка розпізнавання. Насправді, там *ninety thousands*." CreationDate="2021-01-15T18:48:16.353" UserId="9" />
  <row Id="11035" PostId="6459" Score="2" Text="@Yola насправді це моє питання - це філологічний ребус, але відповідь є. Я навіть забув уже. Якщо знайду наукову статтю, якщо її вже видали десь, то напишу відповідь. Це дуже цікаве питання. Вам має сподобатись." CreationDate="2021-01-16T22:06:31.627" UserId="240" />
  <row Id="11028" PostId="6460" Score="0" Text="Чим не влаштовує _будьте ласкаві_?" CreationDate="2021-01-16T06:06:11.997" UserId="585" />
  <row Id="11029" PostId="6460" Score="0" Text="@stegetsj А я знаю?" CreationDate="2021-01-16T07:07:46.550" UserId="3027" />
  <row Id="11030" PostId="6460" Score="2" Text="Які ви злі )))) Навіщо питання-то мінусувати?!" CreationDate="2021-01-16T08:15:59.757" UserId="3027" />
  <row Id="11036" PostId="6460" Score="0" Text="По-моєму, питання дуже корисне. Є подібне запитання англійською — [«plural for “будь ласка”»](/q/5784) — але питання різними мовами, наскільки я пам'ятаю, у нас вирішили не вважати дублікатами." CreationDate="2021-01-18T15:02:45.530" UserId="4" />
  <row Id="11038" PostId="6460" Score="1" Text="@Sasha *Є подібне запитання англійською* - А, дякую. Не бачив." CreationDate="2021-01-18T15:35:45.413" UserId="3027" />
  <row Id="11042" PostId="6460" Score="0" Text="У жодному разі, будь ласка, не сприймайте це як докір (якщо чесно, то на мій погляд у нас склалася погала традиція відразу висувати надто жорсткі вимоги до запитань/відповідей — і це відлякує нових учасників — але вже маємо, що маємо…)." CreationDate="2021-01-18T15:50:16.177" UserId="4" />
  <row Id="11045" PostId="6460" Score="1" Text="@Sasha Це зайве. Я прийшов сюди з росiйскомовного ресурса SE, де брав участь з 2012-го року. Так шо всьо до &quot;традицiй&quot; розумiю - i ще вам можу пояснити. На жаль, розмовна українська в мене нiяка, Ось тут, може шо и зрозумiю." CreationDate="2021-01-18T16:08:26.217" UserId="3027" />
  <row Id="11031" PostId="6461" Score="2" Text="Уточніть, що означає «недобре», і що таке «Дп». Також варто пояснити, чим вам не подобається назва, що виведена у заголовку допису. Окрім того, у нас заохочуються запитання, які демонструють власні спроби автора знайти відповідь на запитання. «відповідей хороших не бачив» не виглядає достатнім аргументом." CreationDate="2021-01-16T10:30:39.087" UserId="8" />
  <row Id="11032" PostId="6461" Score="0" Text="@bytebuster Дл - помилка, дякую. А недобре - погано. А що незрозуміло?" CreationDate="2021-01-16T10:34:22.160" UserId="3027" />
  <row Id="11033" PostId="6461" Score="0" Text="@bytebuster *Окрім того, у нас заохочуються запитання, які демонструють власні спроби автора знайти відповідь на запитання. «відповідей хороших не бачив» не виглядає достатнім аргументом* - &quot;бежить волнами/хвилями&quot; - наприклад." CreationDate="2021-01-16T10:36:02.437" UserId="3027" />
  <row Id="11034" PostId="6462" Score="0" Text="О! Дякую. &quot;Бігунка&quot; - це добре. Що до прийменика - не зовсім ще зрозуміло, але це окреме питання" CreationDate="2021-01-16T18:29:39.247" UserId="3027" />
  <row Id="12568" PostId="6462" Score="1" Text="Бігунка - це ще деколи синонім діареї." CreationDate="2023-01-23T15:01:35.350" UserId="419" />
  <row Id="11670" PostId="6463" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko Та бачу я, про що мова. Ви питання моє зрозуміли? Допомогти з відповіддю можете?" CreationDate="2021-07-04T11:52:19.000" UserId="3027" />
  <row Id="11674" PostId="6463" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko *Розпишіть зміст* - Так ви ж уже відповіли по суті." CreationDate="2021-07-05T09:10:43.080" UserId="3027" />
  <row Id="11040" PostId="6464" Score="1" Text="*Як я розумію, «будь ласка» (усупереч поширеній думці) насправді походить не від «будь ласкавий»/«будьте ласкаві»,* - !!!! Ось воно шо! Дюже дякую." CreationDate="2021-01-18T15:39:17.910" UserId="3027" />
  <row Id="11043" PostId="6465" Score="0" Text="Це інше. Мені важко висловити це українською омовою, але в ваших прикладах слова в &quot;лапках&quot; використовуються не в прямому значенні. Проти ***&quot;Ваше &quot;по батьковi&quot; мені набридло&quot;***  я б не заперечував. Але я питав про &quot;по батьковi&quot; без лапок." CreationDate="2021-01-18T15:51:35.640" UserId="3027" />
  <row Id="11046" PostId="6465" Score="0" Text="@behemothus, можу помилятися, але мені здається — чим частіше щось використовується в ролі іменника, тим менше бажання явно ставити біля нього лапки. От другий приклад (про закривавлене вчора й осяяне завтра) без лапок." CreationDate="2021-01-18T16:12:13.923" UserId="4" />
  <row Id="11047" PostId="6465" Score="0" Text="Другий приклад - я ще не рoзбiрав, важко, )) Думатиме." CreationDate="2021-01-18T16:20:21.177" UserId="3027" />
  <row Id="11048" PostId="6467" Score="0" Text="Ось/Он воно шо - це &quot;близькій відстані&quot; або &quot;віддалене&quot;?!" CreationDate="2021-01-19T11:15:55.520" UserId="3027" />
  <row Id="11050" PostId="6467" Score="1" Text="@behemothus, ну, на мою думку — виходить, що так (принаймні початкові значення слів; звісно, коли ми не вказуємо пальцем на конкретний предмет, а маємо на увазі якесь абстрактне поняття, то різниця між «цей, тут» і «той, там» дещо розмивається або навіть зовсім зникає, тому конкретно між «ось воно що!» й «он воно що!», я думаю, різниці майже ніякої)." CreationDate="2021-01-19T12:00:10.887" UserId="4" />
  <row Id="11051" PostId="6467" Score="1" Text="@behemothus, [отут](http://www.dialog-21.ru/digests/dialog2015/materials/pdf/KrylovaTV.pdf) **цікавезна** стаття про різницю між російськими _вот_ і _вон_ (можливо, певною мірою це схоже на різницю між _ось_ і _он_, хоча навряд відповідність буде стовідсотковою). Там зокрема кажуть про «метафоризацію ідеї просторової близькості» («близькість до моменту мовлення», «часову близькість», «взаємну обумовленість») і «метафоризацію ідеї віддаленості» — тобто знов-таки близькість/віддаленість. Але, на жаль, не маю зараз часу заглиблюватися в це (ані щодо української, ані щодо російської)." CreationDate="2021-01-19T12:23:00.930" UserId="4" />
  <row Id="11052" PostId="6467" Score="1" Text="aгa, дякую за посилання на Крилову. Вона тьотка вумна.)))  . Я вже поставiв це запитання на росiйскомовном ))  https://rus.stackexchange.com/questions/463183" CreationDate="2021-01-19T12:40:53.123" UserId="3027" />
  <row Id="11058" PostId="6467" Score="1" Text="Спочатку я думав, що питання суто про «ось» і «он» загалом (а «ось воно що!» і «он воно що!» — це лише 1 з прикладів). Зараз зрозумів, що питання значною мірою фокусується саме на «ось воно що!» і «он воно що!» — тому переробив відповідь. (Також додав про «от», що етимологічно відповідає російському «вот», але семантично на «шкалі близькості-віддаленності», можливо, й не зовсім збігається з «ось».)" CreationDate="2021-01-20T07:35:24.317" UserId="4" />
  <row Id="11059" PostId="6467" Score="0" Text="*Спочатку я думав, що питання суто про «ось» і «он»* -ви правильно думали, так і є. ))) Мене все цікаво ..." CreationDate="2021-01-20T09:13:21.883" UserId="3027" />
  <row Id="11060" PostId="6469" Score="2" Text="Дякуємо. А можете навести приклад такого вживання (наприклад: у книзі, на сайті абощо)?" CreationDate="2021-01-20T14:17:42.587" UserId="4" />
  <row Id="11062" PostId="6469" Score="2" Text="Whilst this may theoretically answer the question, it would be preferable to back it with references to credible sources and/or academic research. Unbacked posts attract downvotes and disputes." CreationDate="2021-01-20T15:05:52.243" UserId="8" />
  <row Id="11066" PostId="6469" Score="1" Text="Поставлю мінус. Не тому, що незгоден з відповіддю, а тому, що її дуже важко перевірити (всюди пишуть, що шифа — корабель, але ніде не бачу про поїзд). Якби Андро навів бодай якесь посилання…" CreationDate="2021-01-21T05:29:04.443" UserId="4" />
  <row Id="11067" PostId="6473" Score="3" Text="Можна вточнити — а як відрізняються «творожный сыр» і звичайний «творог»? І ще: а «[cream cheese](//en.wikipedia.org/wiki/Cream_cheese)»/«[сливочный сыр](//ru.wikipedia.org/wiki/Сливочный_сыр)»/«[вершковий сир](//uk.wikipedia.org/wiki/Вершковий_сир)» — це часом не те?" CreationDate="2021-01-22T15:50:38.313" UserId="4" />
  <row Id="11073" PostId="6473" Score="0" Text="Sasha, користувач begemothus нижче люб’язно дав посилання на сайт, яким я скористалася ще раніше, перш ніж звернутися сюди:). Зацитовую джерело:&#xA;&#xA;«Разница между правильным сливочным сыром и творожным сыром заключается в том, что они производятся из разного сырья и имеют разные органолептические показатели, в том числе и консистенцию. И что бы ни писали на упаковке, необходимо смотреть состав продукта. Правильный сливочный сыр производится из сливок, творожный — из творога или мягкого сыра. Фантазийное наименование продукта не всегда правильно отражает его суть»." CreationDate="2021-01-22T17:10:52.200" UserId="3151" />
  <row Id="11074" PostId="6473" Score="0" Text="Також про різницю між сиром і «творожным сыром»:&#xA;«Творожный сыр, согласно нашему ГОСТу, — это &quot;молочный или молочный составной продукт, произведенный из молока и/или продуктов переработки молока по технологии мягкого сыра без созревания или творога с последующей термической обработкой, и/или взбиванием, и/или аэрированием или без них, с добавлением или без добавления молочных продуктов, пищевкусовых продуктов и немолочных компонентов (за исключением консервантов, немолочных жиров и немолочных белков) с массовой долей молочного белка не менее 6%&quot;».&#xA;Отже, м'який сир — сировина в даному разі." CreationDate="2021-01-22T17:12:07.990" UserId="3151" />
  <row Id="11068" PostId="6474" Score="2" Text="begemothus, річ у тім, що «кисломолочний сир» — це «творог», а не «творожный сыр». Про «творог» ми українською кажемо: м’який сир, домашній сир (особисто я уникаю цього словосполучення, оскільки твердий сир також може бути домашнім), кисломолочний сир." CreationDate="2021-01-22T17:02:27.827" UserId="3151" />
  <row Id="11070" PostId="6474" Score="0" Text="*це «творог», а не «творожный сыр»* - ???" CreationDate="2021-01-22T17:05:29.753" UserId="3027" />
  <row Id="11072" PostId="6474" Score="1" Text="*кисломолочний сир* - Да? Жодного разу не чув такого. Я спробував перевести за сенсом викладеного за посиланням. Але якщо наплутав - вибачте )))" CreationDate="2021-01-22T17:10:02.600" UserId="3027" />
  <row Id="11075" PostId="6474" Score="1" Text="@Sasha дякую...." CreationDate="2021-01-22T17:12:22.030" UserId="3027" />
  <row Id="11076" PostId="6474" Score="1" Text="Так! У чому полягає Ваше питання? Кисломолочний сир — це власне «творог» російською." CreationDate="2021-01-22T17:14:28.430" UserId="3151" />
  <row Id="11077" PostId="6474" Score="2" Text="Так, варто резюмувати.&#xA;Кисломолочний сир (сир м’який) — це «творог».&#xA;Вершковий сир відрізняється, як ми з’ясували, від «творожного» типом сировини. М’який (кисломолочний) сир виконує роль основи для виготовлення «творожного» сиру.&#xA;Тепер потрібно шукати укр.відповідник саме терміну «творожный сыр»." CreationDate="2021-01-22T17:19:42.540" UserId="3151" />
  <row Id="11078" PostId="6474" Score="0" Text="*Кисломолочний сир — це власне «творог» російською.*  - https://translate.google.ru/?sl=ru&amp;tl=uk&amp;text=%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B3&amp;op=translate  Саме так я завжди вважав" CreationDate="2021-01-22T17:35:07.060" UserId="3027" />
  <row Id="11079" PostId="6474" Score="0" Text="Ха, адже ви маєте рацію. Тепер пишуть на упаковках &quot;кисломолочний&quot;. Років п'ятдесят тому цього не було. Писали просто &quot;сир&quot;. А більш пізні часи я вже не бачив так близько." CreationDate="2021-01-22T17:43:19.160" UserId="3027" />
  <row Id="11080" PostId="6474" Score="0" Text="@Ольга, насправді «м'який сир» — доволі багатозначне словосполучення (дехто взагалі наводить його як синонім вершковому, причому як [українською](//uk.wikipedia.org/wiki/Вершковий_сир), так і [російською](//ru.wikipedia.org/wiki/Сливочный_сир)). Тобто після уважного читання посилання «чем сливочный сыр отличается от творожного» (у якому, до речі, «творожный сыр» визначається через російські ГОСТи, а про «сливочный» сказано, що це не чітко визначене поняття — тобто теоретично українською може й не бути точних еквівалентів) мені здається, що і _м'який сир_ є широким поняттям, у яке входить…" CreationDate="2021-01-22T17:46:59.927" UserId="4" />
  <row Id="11081" PostId="6474" Score="0" Text="…і «творожный», і «сливочный», і, можливо, навіть інші (зокрема, [ньошатель](//uk.wikipedia.org/wiki/Ньошатель) і [брі](//uk.wikipedia.org/wiki/Брі_(сир)) в англійській вікіпедії вважаються різновидами soft cheese). Тобто мені здається, поняття _м'який сир_ цілком містить те, що Вам треба — але містить і зайве (але поки в мене немає думок щодо точнішого еквівалента)." CreationDate="2021-01-22T17:47:07.013" UserId="4" />
  <row Id="11082" PostId="6474" Score="0" Text="Sasha, мені подобається Ваша думка, візьму на озброєння! Можливо, про кисломолочний продукт краще казати: «сир кисломолочний» (не «м’який»), термін «м’який сир» присвоїти власне різновидам вершкового і т.д. сиру, так званим soft cheese, а оцей капосний «творожный сыр» як конкретний вид назвати «м’який кисломолочний сир» — те, що наразі ми кажемо про «творог»? Це було б комфортно." CreationDate="2021-01-22T18:37:12.513" UserId="3151" />
  <row Id="11097" PostId="6480" Score="0" Text="Не певен чому вам поставили -1, та підозрюю, що через те, що відповідь дуже легко гуглиться. І не зрозуміло чим вам не підійшли результати з пошуку." CreationDate="2021-01-26T00:56:34.193" UserId="9" />
  <row Id="11102" PostId="6480" Score="3" Text="Все можна загуглити :) Але ж мета цього проекту - збирати актуальні знання у зручному форматі" CreationDate="2021-01-26T21:54:47.570" UserId="3158" />
  <row Id="12824" PostId="6481" Score="0" Text="Щодо останнього, невже слово має бути іншомовного походження щоби увійти у науково-технічну галузь?" CreationDate="2023-06-28T13:11:33.097" UserId="5668" />
  <row Id="11103" PostId="6483" Score="1" Text="Дуже цікавий графік! Тобто на сьогодні &quot;відсоток&quot; очевидно набагато більш вживаний варіант" CreationDate="2021-01-26T21:56:56.383" UserId="3158" />
  <row Id="11104" PostId="6483" Score="2" Text="@Oleg, причому (може це, звісно, збіг, але виглядає, що) здебільшого в історії домінував _процент_ (і в часи царської Росії / Австро-Угорщини, і в часи СРСР), а _відсоток_ виходив у лідери двічі: в часи [Розстріляного відродження](//uk.wikipedia.org/wiki/Розстріляне_відродження) і в часи незалежності." CreationDate="2021-01-27T06:51:44.490" UserId="4" />
  <row Id="11105" PostId="6484" Score="0" Text="Добрий день. Вітаю на українському stackexchange! У нас прийнято надавати пояснення іншомовних висловів, щоби користувачам було легше надати відповідь на питання. Ви могли би це зробити?" CreationDate="2021-01-27T10:16:33.583" UserId="240" />
  <row Id="11108" PostId="6484" Score="2" Text="Вітаю! Дякую за пояснення, додав пояснень у питання." CreationDate="2021-01-27T20:23:11.137" UserId="965" />
  <row Id="11112" PostId="6488" Score="0" Text="На жаль, відповіді на такі запитання можуть бути лише суб'єктивними, а отже запитання має бути закритим як Opinion-based. Ви можете врятувати запитання, якщо зосередитесь на тонкощах сенсів, які ви хочете передати цим неологізмом." CreationDate="2021-01-28T03:25:04.467" UserId="8" />
  <row Id="11118" PostId="6488" Score="0" Text="@bytebuster хіба немає правил словотвору? Чому лиш суб'єктивні відповіді?" CreationDate="2021-01-28T09:24:02.217" UserId="240" />
  <row Id="11119" PostId="6488" Score="2" Text="Я згоден з P. Vovk. (Хоча все тією чи іншою мірою має багато винятків і, відповідно, елемент суб'єктивності неминучий, але не думаю, що ця царина суб'єктивніша за інші.)" CreationDate="2021-01-28T10:15:50.103" UserId="4" />
  <row Id="11114" PostId="6489" Score="0" Text="Дякую дуже за відповідь! Мені саме бракувало прикладів, що &quot;спускати на гальмах&quot; дійсно можна використати, якщо цей варіант є правильним. Але приклади переконали." CreationDate="2021-01-28T08:29:38.307" UserId="965" />
  <row Id="11115" PostId="6489" Score="1" Text="@Zzaponka, можна ще «вирішити/уладнати/утрясти тихо/тишком/тишком-нишком/крадькома/потай», «покласти під сукно / в довгий ящик», «зам'яти», «стопорити», «приховати», «притримати коней» (у різних контекстах)." CreationDate="2021-01-28T08:41:54.880" UserId="4" />
  <row Id="11116" PostId="6489" Score="1" Text="@Zzaponka, інші приклади з «на гальмах» (там не всі зі _спускати/спустити_ й не всі в переносному значенні, але частина підходить): http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;iquery=на+гальмах&amp;queryselector=iqueryrow." CreationDate="2021-01-28T08:46:22.740" UserId="4" />
  <row Id="11117" PostId="6489" Score="0" Text="(Я планував писати і про прямий переклад, і про альтернативи, але просто не встиг.)" CreationDate="2021-01-28T08:48:29.017" UserId="4" />
  <row Id="11123" PostId="6489" Score="1" Text="дякую ще раз за додаткові варіанти! Як на мене, &quot;покласти під сукно&quot; в цьому випадку також виглядає цілком доречним. І окрема подяка за посилання в коментарі вище. Я і не знав, що є такий скарб на просторах мережі!" CreationDate="2021-01-28T13:34:49.887" UserId="965" />
  <row Id="11131" PostId="6490" Score="2" Text="**Дякую за доповнення до Вашої відповіді!** Я взяв на себе сміливість трішки відредагувати її, (1) **прибравши критику вікіпедії**; (2) **чистіше оформивши посилання**. Критика вікіпедії здається мені надмірною: хоча сама вікіпедія, звісно, не є науковим чи навіть повною мірою надійним джерелом, але вона часто надає непоганий огляд сторонніх джерел (зокрема [і на Ваші роботи вона теж посилається, принаймні англійська](//en.wikipedia.org/w/index.php?oldid=1000870671#Notes)). Щодо посилань, то намагайтеся, будь ласка, красиво оформлювати їх відразу (незручні редиректи типу oke.io недоречні)." CreationDate="2021-01-29T09:52:55.293" UserId="4" />
  <row Id="11758" PostId="6490" Score="0" Text="Про всяк зауважу про ненаукову саморекламу Вакуленка." CreationDate="2021-08-29T02:30:14.580" UserId="585" />
  <row Id="11121" PostId="6491" Score="2" Text="дуже дякую! Щодо Біг -- в творах вживається слово &quot;бігме&quot;, яке ймовірне має саме таку природу словотвору." CreationDate="2021-01-28T12:07:37.710" UserId="2069" />
  <row Id="11122" PostId="6491" Score="0" Text="@danbst, саме так!" CreationDate="2021-01-28T12:08:32.290" UserId="4" />
  <row Id="11143" PostId="6495" Score="0" Text="Дякую, що доповнили!" CreationDate="2021-01-29T16:05:25.363" UserId="4" />
  <row Id="11188" PostId="6499" Score="0" Text="&quot;Follower&quot; по сенсу ближче до чогось типу &quot;відслідковувач&quot;, як на мене. У контексті соцмереж &quot;to follow&quot; означає радше &quot;слідКувати&quot;, а не &quot;слідувати&quot; ([див. значення 8:a,b,e](https://www.merriam-webster.com/dictionary/follow))." CreationDate="2021-02-16T20:41:44.767" UserId="2994" />
  <row Id="11179" PostId="6503" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Запитання, які не демонструють **спроби автора самостійно відповісти** на нього, змушують інших користувачів повторювати роботу, що її, можливо, вже було виконано автором запитання. Це заважає надавати точні відповіді. Будь ласка, перегляньте сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Щоб виправити запитання, натисніть [edit] у лівому нижньому куті під запитанням. Ще раз, ласкаво просимо і дякуємо, що приєдналися до спільноти!" CreationDate="2021-02-07T09:52:45.670" UserId="8" />
  <row Id="11180" PostId="6505" Score="3" Text="Так розумію, мусимо писати *піво*, а не *пиво*, бо московською пишуть *пиво*, а не *пьіво*?" CreationDate="2021-02-09T07:10:00.347" UserId="585" />
  <row Id="11181" PostId="6505" Score="1" Text="@stegetsj, мені здається, Світлана висловлює, можливо, не зовсім чітко, але дуже правильну думку: **якщо** якесь слово — сучасне запозичення з російської, то його вимова _найімовірніше_ (хоча не факт, звісно) відтворюватиме російську вимову, а **якщо** слово спільне праслов'янське, то _найімовірніше_ (хоча не факт, звісно) російській -и- відповідатиме українська -и- (бо зазвичай так виходить етимологічно). Слово «пиво» — гарний приклад слова, що має праслов'янське походження." CreationDate="2021-02-09T07:56:03.437" UserId="4" />
  <row Id="11182" PostId="6505" Score="3" Text="Походження слова «бирка», наскільки я пам'ятаю, точно не з'ясоване. Але найдавніше трапляння, що я бачу, — це Григорій Квітка-Основ'яненко, «Листи до любезних земляків»,1839 — «бирка». Тож конкретно щодо цього слова: навіть якщо вважати, що його походження російське, я однаково схиляюся до вимови/написання через «и», бо за два сторіччя це слово вже більш-менш усталилося саме в такому вигляді." CreationDate="2021-02-09T07:57:16.950" UserId="4" />
  <row Id="11187" PostId="6515" Score="3" Text="Дякую за ясне пояснення) серйозно допомогло мене. До речі ці сайти чудові, буду їх користуватися в майбутньому" CreationDate="2021-02-16T18:00:09.690" UserId="3236" />
  <row Id="11192" PostId="6515" Score="0" Text="isn't it also possible to distinguish &quot;bring (to)&quot; and &quot;fetch (from)&quot; with this verb pair somehow? as a native speaker of a language which clearly separates those two, this always bugged me in Ukrainian; I've probably used it wrong all the time..." CreationDate="2021-02-19T00:09:13.923" UserId="2120" />
  <row Id="11193" PostId="6516" Score="3" Text="А можете, будь ласка, коротко викласти суть наведеного там? ([На Stack Exchange не прийнято робити відповіді лише з посилань](/help/how-to-answer): «Provide context for links. …Please add context around the link so your fellow users will have some idea what it is and why it’s there. Always quote the most relevant part of an important link, in case the external resource is unreachable or goes permanently offline».)" CreationDate="2021-02-19T05:23:50.077" UserId="4" />
  <row Id="11202" PostId="6516" Score="1" Text="@Yola, як я розумію: слово _процент_ де-факто вживають не лише в прямому (математичному) значенні, а і як скорчення до «процентна плата», «величина процентної плати» (англ. _interest_); і в 3-му джерелі Зайцев і Сидоренко пропонують використовувати слово _процент_ ЛИШЕ в цьому значенні. Звісно, добре було б, якби сам автор відповіді розписав, як він розуміє подане в 3-му джерелі (при цьому додавши, що це пропозиція конкретних осіб, але не факт, що загальновизна практика)." CreationDate="2021-02-20T13:02:41.810" UserId="4" />
  <row Id="11204" PostId="6519" Score="0" Text="Not exactly. That would be `яко╖ в╕д ╕ ╖х ╓` (and the question contains `яко╞ в╡д ╡ ╞х ╙`). But it's very close (maybe it was additionally mangled by some other transform or maybe it's not exactly KOI-U and KOI-R but some more rare encodings)." CreationDate="2021-02-23T03:53:34.803" UserId="4" />
  <row Id="11205" PostId="6521" Score="0" Text="Welcome to Ukrainian Language.SE! Whilst this may theoretically answer the question, it would be preferable to back it with references to credible sources and/or academic research. Unbacked posts attract downvotes and disputes." CreationDate="2021-03-01T22:23:11.263" UserId="8" />
  <row Id="11206" PostId="6521" Score="0" Text="Thanks! It's sad that such answers (laconic but very informative) get negative reaction just due to their form. (It would be nice if you could extend it a bit, but I personally appreciate it very much in any case.)" CreationDate="2021-03-02T06:18:51.690" UserId="4" />
  <row Id="11210" PostId="6524" Score="0" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]. Сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/) підкажуть, як можна покращити ваш допис." CreationDate="2021-03-05T15:19:37.343" UserId="8" />
  <row Id="11211" PostId="6524" Score="0" Text="було б зручно мати пари, як-от скачати / закачати або залити / вилити." CreationDate="2021-03-06T02:40:44.067" UserId="9" />
  <row Id="11226" PostId="6524" Score="0" Text="-&gt;злити / &lt;-залити" CreationDate="2021-03-10T13:59:08.733" UserId="3278" />
  <row Id="11212" PostId="6525" Score="1" Text="https://eventukraine.com/success/5-bezkoshtovnih-onlajn-resursiv-dlya-vivchennya-ukrainskoi/" CreationDate="2021-03-06T15:35:13.683" UserId="9" />
  <row Id="11213" PostId="6525" Score="0" Text="Це не лише курси (і, мабуть, здебільшого не курси), але там безліч різних посилань: https://speakukraine.net/." CreationDate="2021-03-07T08:28:28.990" UserId="4" />
  <row Id="11214" PostId="6525" Score="0" Text="Якщо конкретно щодо вимови (фонетики/орфоепії, а лексику й граматику Ви знаєте), то багатьом подобається [Микола Погрібний «Українська літературна вимова»](https://www.youtube.com/watch?v=dUrx793sn2I)." CreationDate="2021-03-07T08:40:17.537" UserId="4" />
  <row Id="11223" PostId="6525" Score="0" Text="Спасибі велике всім хто відповів. Мене цікавить правильна вимова.  Микола Погрібний може допомогти. Але я поки не можу знайти текст цієї книги." CreationDate="2021-03-08T08:45:31.990" UserId="3345" />
  <row Id="11369" PostId="6525" Score="0" Text="А чому тут всі відповідають в коментарях? Це суперечить правилам спільноти. Зробімо з коментарів вікі-статтю і буде вже ближче до наших стандартів?" CreationDate="2021-03-23T10:23:53.350" UserId="240" />
  <row Id="11616" PostId="6525" Score="0" Text="Починайте з байок Леоніда Глібова і далі ласуйте «Енеїдою» Івана Котляревського." CreationDate="2021-06-03T01:06:39.640" UserId="2207" />
  <row Id="11704" PostId="6528" Score="0" Text="Authority  - (державний, національний або міжнародний) орган влади." CreationDate="2021-07-26T10:34:51.927" UserId="2207" />
  <row Id="11225" PostId="6530" Score="3" Text="Мені здається, автор запитання хотів, навпаки, знайти більш-менш «універсальний» варіант. (Але плюсанув, бо вважаю перелік «вузькоконтекстових» варіантів теж корисним. Хоча, звісно, було б краще з прикладами контекстів.)" CreationDate="2021-03-10T12:12:49.620" UserId="4" />
  <row Id="11240" PostId="6530" Score="1" Text="ця відповідь зараз, як на мене, виглядає як погана словникова стаття. Погана - бо навіть немає розділення на ґрупи за значенням. Вона може бути помічна лише людині, які чітко знає, як шукати інформацію й обирати з-поміж наявної. Я би сказав, що це не додає нічого до інформації, яку можна знайти у словниках." CreationDate="2021-03-11T21:18:06.840" UserId="240" />
  <row Id="11241" PostId="6530" Score="2" Text="@Sasha ну, може *управа* і може бути таким замінником." CreationDate="2021-03-13T01:55:22.150" UserId="9" />
  <row Id="11242" PostId="6530" Score="1" Text="@P.Vowk, з одного боку — так. З іншого — це хоч щось, якийсь початковий поштовх. (Які я бачу шляхи покращення: додати приклади для кожного варіанта, зробити вікі-відповіддю, додати настанови щодо вибору.)" CreationDate="2021-03-13T09:21:14.800" UserId="4" />
  <row Id="11516" PostId="6535" Score="1" Text="Як практик, категорично не згоден.&#xA;&#xA;https://ukrainian.stackexchange.com/a/6621/3501" CreationDate="2021-04-06T13:34:09.457" UserId="3501" />
  <row Id="11530" PostId="6535" Score="0" Text="@old-ufo семантично погоджуюся. Словотворчо - не дуже. Іноді приживається не дуже точний варіант. Сподіваюсь, у нас приживеться точний, але мовні закони цього не передбачають. Тобто, або цим хтось дуже ґрунтовно займеться, або випадково на популярних ресурсах щось зміниться, тоді є шанс. Інакше - ні." CreationDate="2021-04-10T17:11:05.507" UserId="240" />
  <row Id="11256" PostId="6539" Score="0" Text="Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]. Сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/) підкажуть, як можна покращити ваш допис." CreationDate="2021-03-15T23:32:40.200" UserId="8" />
  <row Id="11257" PostId="6539" Score="0" Text="Інтуїтивно мені подобається _отримати/забрати_ (хоча я б сказав радше _взяти_, а не _забрати_, бо _забрати_ означає, що його _там_ не стало, а _взяти_ — радше що воно з'явилося _тут_) і _викласти/зберегти/додати/прикріпити_. Але до чого тут _змінити_?" CreationDate="2021-03-16T07:14:37.907" UserId="4" />
  <row Id="11371" PostId="6539" Score="0" Text="@bytebuster ...викликають хвилю диспутів і заперечень. — Хм, дякую. Данне питання не може мати чіткої відповіді, її не їснує. Важаю я допоміг автору питання напрямки пошуку у використанні." CreationDate="2021-03-25T11:37:08.453" UserId="2679" />
  <row Id="11372" PostId="6539" Score="0" Text="@Sasha є системи які передбачають “Завантаження” файлу для внесення змін локально на компʼютері, а потім “Повернення” нової версії назад на сервер (у систему/додаток)." CreationDate="2021-03-25T11:37:12.930" UserId="2679" />
  <row Id="11373" PostId="6539" Score="0" Text="@victorq10, дякую, зрозумів… Але, по-моєму, це все-таки дуже частковий випадок. (Хоча, звісно, часткові випадки теж дуже корисні, але, по-моєму, це краще якось явно пояснювати, мовляв, «а для такого випадку ще можливий такий варіант».)" CreationDate="2021-03-25T15:04:03.493" UserId="4" />
  <row Id="11374" PostId="6539" Score="0" Text="@victorq10, якщо запитання (на вашу думку) не може отримати об'єктивної відповіді, воно має бути **закритим**. Наразі спільнота не прийняла такого рішення. Коли ви накопичите репутацію, зможете проголосувати за закриття, якщо забажаєте. Але у будь-якому випадку, *погані запитання не заслуговують на відповіді*. Натомість зосередьтеся на якомусь **іншому** запитанні; маємо близько 2,000 запитань, де ваші знання будуть сприйняті більш схвально." CreationDate="2021-03-26T07:20:36.993" UserId="8" />
  <row Id="11375" PostId="6539" Score="0" Text="Друга позиція: цьому запитанню вже 4 роки. Невже ви всерйоз вважаєте, що за 4 роки ніхто не знав, що *download* — це *Отримати / Забрати / Змінити, залежно від контексту*? Відповіді мають нас чомусь навчати. Чому може навчити допис, який містить лише необґрунтовані версії? От якби ви написали те саме слово *«Отримати / Забрати / Змінити»* і послалися на який-небудь словник чи, наприклад, «внутрішню інструкцію для фахівців з локалізації програмного забезпечення фірми Суперсофт» — це було б цікаво і пішло б на користь читачам. Це і відрізняє *хороші* відповіді від *поганих*." CreationDate="2021-03-26T07:24:00.883" UserId="8" />
  <row Id="11376" PostId="6539" Score="0" Text="І ще одне. Завжди варто **читати наявні відповіді** перед тим, як писати свою. По-перше, це позбавляє вас зайвої роботи по створенню дублікатів, а по-друге, дає новим користувачам досвід щодо того, як оформлювати дописи, які дописи краще сприймаються спільнотою тощо. Це покращить якість ваших власних дописів, що і є основною метою цього сайту. Завжди це враховуйте, будь ласка." CreationDate="2021-03-26T07:25:03.317" UserId="8" />
  <row Id="11576" PostId="6543" Score="1" Text="перша редакцiя вашої відповіді була веселою) а тепер - цiкавий варiант. Бачу за вашим посиланням, що словники Google не бездоганнi, адже &quot;пiдказка&quot; це &quot;hint&quot; https://translate.google.com/?sl=en&amp;tl=uk&amp;text=hint&amp;op=translate" CreationDate="2021-04-27T16:51:31.617" UserId="2207" />
  <row Id="11577" PostId="6543" Score="0" Text="Мабуть, Prompt заслуговує окремого від command треду. Бо слово це не просте і може використовуватись у багатьох значеннях." CreationDate="2021-04-27T16:53:42.320" UserId="2207" />
  <row Id="11294" PostId="6544" Score="1" Text="Цікаво… Дійсно, [є таке діалектне слово з доречними значеннями](http://slovopedia.org.ua/101/53399/1062410.html). Щоправда [в загальноукраїнській літературній мові значення цього слова зовсім інше](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=216680&amp;page=918)." CreationDate="2021-03-18T18:55:55.543" UserId="4" />
  <row Id="11295" PostId="6544" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Хоча цей допис, теоретично, може містити відповідь, було б набагато краще, якби він містив обґрунтування на основі посилань на авторитетні джерела та/або академічні дослідження. Дописи, що не містять обґрунтування, часто спричиняють «мінусування» та диспути." CreationDate="2021-03-18T19:37:16.587" UserId="8" />
  <row Id="11314" PostId="6544" Score="0" Text="Добрий день. Підтримую дописувачів вище. Ви завжди можете натиснути на Edit і додати щонайменше якісь посилання, які підтверджують слушність вашої думки." CreationDate="2021-03-19T16:27:55.673" UserId="240" />
  <row Id="11370" PostId="6563" Score="0" Text="Див. також [«Як перекласти з російської слово „поделка“?»](/q/5767) (хоча там не конкретно про результати дитячої творчості, а радше шукають слово, щоб наголосити на низькій якості зробленого)." CreationDate="2021-03-23T15:10:31.883" UserId="4" />
  <row Id="11377" PostId="6564" Score="1" Text="&quot;Поробку&quot; я б не вживала, бо перша асоціація йде з &quot;пороблено&quot; :)" CreationDate="2021-03-26T08:05:43.923" UserId="767" />
  <row Id="11378" PostId="6564" Score="0" Text="@Kreiri, є таке :)." CreationDate="2021-03-26T08:28:18.557" UserId="4" />
  <row Id="11493" PostId="6604" Score="3" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Зверніть увагу, запитання стосується того, якою має бути **відповідь** на це побажання. Ваше уточнення стосовно форми самого побажання може бути зноскою до відповіді, яка *відповідає* на запитання, але не може бути самостійною відповіддю. Щоб відредагувати допис, натисніть [edit]. Сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/) надають більше інформації." CreationDate="2021-04-03T07:40:31.303" UserId="8" />
  <row Id="11501" PostId="6604" Score="2" Text="Хочу трішки додати до попереднього коментаря: ви насправді можете поставити своє питання. Наприклад: &quot;чи є вислів &quot;ні пуху, ні пера&quot; питомим для української мови?&quot; й навести свої міркування із посиланнями на джерела. І спільнота спробує розібратися." CreationDate="2021-04-03T10:57:04.563" UserId="240" />
  <row Id="11515" PostId="6613" Score="1" Text="Дякую, @Sasha, що подивилися за мене в правопис:) Мені було страшно. А воно досить прямолінійно виявилося." CreationDate="2021-04-05T20:40:57.290" UserId="748" />
  <row Id="11517" PostId="6619" Score="0" Text="The first quote from Lagoda suggests that &quot;стилеутворюючий&quot; might also be a good choice." CreationDate="2021-04-06T16:59:28.043" UserId="3498" />
  <row Id="11518" PostId="6619" Score="0" Text="@DimaParzhitsky I wouldn't oppose this usage, but I know many editors who would. It's your decision at the end of the day." CreationDate="2021-04-06T17:20:10.467" UserId="240" />
  <row Id="11527" PostId="6621" Score="1" Text="Отже, тоді *shallow learning* — *неглибоке (мілинне?) навчання*, а не *поверхневе*?" CreationDate="2021-04-10T11:20:54.757" UserId="36" />
  <row Id="11892" PostId="6621" Score="0" Text="*Більше того, в англійській learning is deep, тому що мережа - глибока.* Глибинне теж перекладається як deep, тому цей аргумент недоречний." CreationDate="2021-11-09T14:08:38.020" UserId="9" />
  <row Id="11893" PostId="6621" Score="0" Text="Якщо в мережі 10 шарів і всі після 2-го ми вважаємо глибокими, то навчання відбувається переважно на глибині і тому термін *глибинне* підходить." CreationDate="2021-11-09T14:10:32.570" UserId="9" />
  <row Id="11524" PostId="6627" Score="0" Text="Є навіть [_Ер-_](https://uk.wikipedia.org/wiki/Ер-Райян): Ер-Райян, але футбольна команда зве ся через [Ар-](https://uk.wikipedia.org/wiki/Ар-Райян_(футбольний_клуб))." CreationDate="2021-04-07T18:12:07.090" UserId="585" />
  <row Id="11528" PostId="6627" Score="1" Text="@stegetsj так краще, дякую. Поки не можу створювати нові теги." CreationDate="2021-04-10T12:15:03.547" UserId="2303" />
  <row Id="11551" PostId="6627" Score="0" Text="Дуже не рекомендую Гугл-карти як джерело для назв. Там Ганновер підписаний як &quot;Ґанновер&quot;, а Мбабане як &quot;Мбанане&quot;" CreationDate="2021-04-18T14:04:59.473" UserId="2443" />
  <row Id="11525" PostId="6628" Score="1" Text="Обігнали на 20 секунд. :)" CreationDate="2021-04-07T19:30:08.787" UserId="8" />
  <row Id="11529" PostId="6634" Score="2" Text="Ах, точно. Якраз було в [ТПГ-і.](https://www.youtube.com/watch?v=2tDqhJHwu4g)" CreationDate="2021-04-10T12:49:34.823" UserId="585" />
  <row Id="11541" PostId="6638" Score="1" Text="2-ге і 3-тє — це, на мій погляд майже те саме, лише питання смаку й милозвучності (андроїдний зелений vs. зелений «Адроїда», Брандейсів (брандейсівський) блакитний vs. блакитний Брайдеса). Тобто, по-моєму, суттєві варіанти — це 1-й, 2-й (≈3-й) і 4-й." CreationDate="2021-04-13T05:02:37.710" UserId="4" />
  <row Id="11543" PostId="6638" Score="0" Text="Зауважу стосовно 1-го — порівняння з біологією є дещо помилковим, адже у латині іменник передує прикметнику, а в англійській навпаки. Steel blue — це сталевий синій, тобто це словосполучення радше пасує до 2-го." CreationDate="2021-04-13T17:24:26.937" UserId="1006" />
  <row Id="12732" PostId="6638" Score="0" Text="Відгук про нові мітки. Це питаннє не про переклад [особїво з анґлійської]. Також не зовсїм про прикметники, але най будить." CreationDate="2023-05-13T22:22:41.917" UserId="585" />
  <row Id="12916" PostId="6638" Score="0" Text="Android Green — це колір зеленого робота Android, який є логотипом операційної системи Android від Google. Коректним перекладом буде &quot;зелений Андроїд&quot;. https://developer.android.com/distribute/marketing-tools/brand-guidelines" CreationDate="2023-09-10T05:56:53.770" UserId="2207" />
  <row Id="11542" PostId="6639" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту і вітаємо вас з чудовим першим запитанням!" CreationDate="2021-04-13T15:56:34.637" UserId="8" />
  <row Id="11545" PostId="6645" Score="2" Text="Дякуємо за відповідь. Але в нас не прийнято писати відповіді, що базуються лише на інтуїції. Чи могли б Ви (щоб ідеально) навести приклади реального вживання цього слова десь (хоча я не бачу його в жодних словниках, але я бачу, що його знаходять [Google](//google.com/search?q=співслуживець), [Google Книги](//google.com/search?tbm=bks&amp;q=співслуживець) й [ГРАК-11](http://parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac11&amp;queryselector=wordrow&amp;word=співслуживе?ц.*)) або (хоча б) спробувати якось аргументувати." CreationDate="2021-04-16T17:14:53.443" UserId="4" />
  <row Id="11554" PostId="6650" Score="1" Text="Можливо, упроваджувачі терміна _зліченний_ не хотіли омонімії зі словом _[злічний](//pisni.org.ua/songs/618940.html)_ ([інші варіанти: зличний, злишний,  сличний, слічний](http://swpw.eu/wp-content/uploads/2021/03/Forum-Wschodnie-62018.pdf#page=78)) [у значенні «прекрасний, гарний»](http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/20306-zlychnyj.html). Окрім того на момент уведення цього терміна в обіг уже давно побутувало слово [незліченний](//sum20ua.com/Entry/index?wordid=59095&amp;page=1884). А на вибір між _перелічний_ і _переліченний_ ніщо не впливало, робили «з чистого аркуша»." CreationDate="2021-04-19T05:21:00.753" UserId="4" />
  <row Id="11555" PostId="6650" Score="1" Text="@Sasha Я підозрював, що *злічний* має ще якесь значення, та гадаю, що все ж на вибір між *перелічний* і *переліченний* мала б впливати наявність *зліченний*." CreationDate="2021-04-19T11:43:36.420" UserId="9" />
  <row Id="11556" PostId="6652" Score="0" Text="Додам, що витяг наведено з параграфу 25 правопису (проєкт-99)." CreationDate="2021-04-19T14:11:59.000" UserId="9" />
  <row Id="11557" PostId="6652" Score="0" Text="Маєте рацію. Сховаю свою відповідь, як неправильну." CreationDate="2021-04-20T07:12:02.797" UserId="4" />
  <row Id="11558" PostId="6652" Score="0" Text="@Yola, додам, що в [§22.2 правопису 2015](http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par22p2) те саме (тільки вжито дієслово «пишеться», а не «пишемо»); і [в §32.2 правопису 2019](https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=27) теж по суті те саме (лише трішки переформульовано)." CreationDate="2021-04-20T07:20:28.143" UserId="4" />
  <row Id="11559" PostId="6652" Score="0" Text="Правда, автор, схоже, не зможе позначити як правильну." CreationDate="2021-04-20T14:11:36.527" UserId="585" />
  <row Id="11560" PostId="6653" Score="0" Text="[знищенний](https://slovnyk.me/dict/vts/%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9). Не розумію чому уявне, вони просто пропонують правило." CreationDate="2021-04-20T18:23:46.700" UserId="9" />
  <row Id="11561" PostId="6653" Score="0" Text="@Yola, ем, якшчо вони радять, то такого шче не існує, отже уявне." CreationDate="2021-04-20T19:20:21.347" UserId="585" />
  <row Id="11562" PostId="6653" Score="0" Text="а де вони зазначають про те, що це *геть не матчастина, а уява*?" CreationDate="2021-04-21T19:50:59.077" UserId="9" />
  <row Id="11565" PostId="6657" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]. Сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/) підкажуть, як можна покращити ваш допис." CreationDate="2021-04-23T01:53:07.807" UserId="8" />
  <row Id="11566" PostId="6657" Score="2" Text="This does not provide an answer to the question. Once you have sufficient [reputation](https://ukrainian.stackexchange.com/help/whats-reputation) you will be able to [comment on any post](https://ukrainian.stackexchange.com/help/privileges/comment); instead, [provide answers that don't require clarification from the asker](https://meta.stackexchange.com/questions/214173/why-do-i-need-50-reputation-to-comment-what-can-i-do-instead). - [From Review](/review/low-quality-posts/3347)" CreationDate="2021-04-23T01:53:48.100" UserId="8" />
  <row Id="11567" PostId="6657" Score="4" Text="Цікава ідея! А Ви могли б навести приклади з літератури або Інтернету, де це _ярміс_ ужито в значенні, на Ваш погляд якомога ближчому до _lifehack_?" CreationDate="2021-04-23T07:07:18.110" UserId="4" />
  <row Id="11583" PostId="6657" Score="2" Text="Оригінальний варіант. Значення відображає суть. Утім, я, наприклад, не чула такого слова раніше. Та й у словнику позначка, що діалектизм. Сумніви щодо питомості. Що скажете стосовно ужитку в сучасному мовленні?" CreationDate="2021-04-28T20:39:24.037" UserId="435" />
  <row Id="11651" PostId="6657" Score="1" Text="Цікавий варіант, теж не чув такого слова раніше. Можна оформити в хорошу відповідь." CreationDate="2021-06-19T21:43:21.310" UserId="326" />
  <row Id="11568" PostId="6659" Score="0" Text="Я лише з другого прочитання зрозумів, що *жд* це збіг літер, і то не певен в цьому. А чому через це слова втрачають досі не зрозумів." CreationDate="2021-04-24T02:02:16.983" UserId="9" />
  <row Id="11569" PostId="6659" Score="1" Text="@Yola, я думаю, stegetsj мав на увазі, що в більшості сучасних однокорінних слів маємо -дж-, а тут раптом -жд-, отже схоже на росіянізм або церковнослов'янізм." CreationDate="2021-04-24T05:46:45.070" UserId="4" />
  <row Id="11580" PostId="6661" Score="3" Text="Слово *посмертя* вже активно використовується. І здається саме в значені *afterlife*." CreationDate="2021-04-28T12:10:24.853" UserId="9" />
  <row Id="11581" PostId="6662" Score="2" Text="Наші критерії якості дещо відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і блоґах. Необґрунтовані відповіді базуються лише на думці їхнього автора і тому викликають хвилю диспутів і заперечень. А якісні відповіді ґрунтуються на якісних джерелах: словниках, поважних сайтах тощо. Ви завжди можете виправити відповідь, зробивши її більш аргументованою. Для цього натисніть [edit]. Сторінки [tour], [answer] а також [«Якими мають бути гарні відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/) підкажуть, як можна покращити ваш допис." CreationDate="2021-04-28T13:55:48.623" UserId="8" />
  <row Id="11578" PostId="6663" Score="1" Text="Тобто Ви маєте на увазі, що то _інше значення мети_, так?" CreationDate="2021-04-28T08:37:13.857" UserId="4" />
  <row Id="11579" PostId="6663" Score="3" Text="До речі, погоджуючись з Вами, що в словосполученнях «по хліб, по воду» і «у справах» дещо різні значення мети, додам ще одну думку: [«Словник української мови» в 11 томах про оце «по хліб, по воду»](http://sum.in.ua/s/po) каже, що (окрім того, що використовується при вказуванні саме на предмет, особу, а не на будь-яку мету) воно сполучається зі знахідним відмінком — тобто навіть якби іменник «справа / справи» був частиною ряду «по хліб, по воду, по…», то було б «по справ**у** / по справ**и**», а не «по справ**і** / по справ**ах**»." CreationDate="2021-04-28T08:45:53.893" UserId="4" />
  <row Id="11582" PostId="6663" Score="1" Text="Так, погоджуюсь." CreationDate="2021-04-28T15:37:29.367" UserId="767" />
  <row Id="11584" PostId="6664" Score="2" Text="Ласкаво просимо до сайту Ukrainian Language.SE! Хоча цей допис, теоретично, може містити відповідь, було б набагато краще, якби він містив обґрунтування на основі посилань на авторитетні джерела та/або академічні дослідження. Дописи, що не містять обґрунтування, часто спричиняють «мінусування» та диспути." CreationDate="2021-05-10T12:25:08.123" UserId="8" />
  <row Id="11587" PostId="6668" Score="0" Text="Ви посилаєтеся на словник slovnyk.me, але сам slovnyk.me не є авторитетом (невідомо, хто його укладав). У цій статті він посилається чи то на словник Грінченка, чи то на СУМ-20, але словник Грінченка (здається) не зазначає форми однини, а для СУМ-20 ще не видано томи з літерою Х." CreationDate="2021-05-17T13:29:32.500" UserId="4" />
  <row Id="11588" PostId="6668" Score="0" Text="А який прикметник?" CreationDate="2021-05-17T13:50:43.740" UserId="4" />
  <row Id="11589" PostId="6668" Score="0" Text="@Sasha присвійний" CreationDate="2021-05-17T14:10:08.820" UserId="9" />
  <row Id="11590" PostId="6668" Score="0" Text="Мені доволі важко уявити прикметник від неістоти («стіл», «двері» абощо). Точніше я можу уявити щось таке, але тоді, мабуть, запитання не про відмінювання прикметника, а про те, як саме його утворити, — я правильно зрозумів?" CreationDate="2021-05-17T15:14:38.697" UserId="4" />
  <row Id="11591" PostId="6668" Score="0" Text="@Sasha так, я поки використав *хідлевий*" CreationDate="2021-05-17T15:38:37.677" UserId="9" />
  <row Id="11592" PostId="6668" Score="1" Text="Мабуть, має право на життя. (От тільки мені здається, що це радше відносний, а не присвійний, але, може, такий і треба.)" CreationDate="2021-05-18T06:37:36.730" UserId="4" />
  <row Id="11593" PostId="6668" Score="2" Text="Екстравагантна думка: а що як однина — «ходель» («дурень» → «ду́рні», «корабель» → «кораблі», «ходель» → «хідлі») або «ходе́ля» (але тут сумніваюся, бо не бачу аналогів з випадінням -е-). Тоді прикметники були б «ходельний» (з -н-) і «хідлевий»* (з -ев-), але не факт, що читач зрозуміє. Ще приклади зі «вставним» -е-: «ясла» (тільки множина) — «ясельний»." CreationDate="2021-05-18T06:40:44.113" UserId="4" />
  <row Id="11594" PostId="6668" Score="0" Text="(У попередньому коментарі біля зірочки спочатку була помилка — спочатку замість «хідлевий» було написано «ходелевий» — але я зрозумів, що суфікс -ев- теж, як і множина, спричинятиме випадіння -е- — наприклад, «кораблевий», а не «корабелевий».)" CreationDate="2021-05-18T11:50:10.707" UserId="4" />
  <row Id="11601" PostId="6671" Score="0" Text="з таким же успіхом можна використати скорочені найменування в такому контексті: &#xA;У  сучасній світовій лінгвістичній науці розмовна лексика (далі  – Розмовна лексика) представлена повною мірою, починаючи з фамільярно-просторічної і закінчуючи  табуйованою лексикою. Незважаючи на неоднозначне до неї ставлення, Розмовна  лексика становить досить значну і невіддільну частину словникового складу сучасної мови. Актуальність теми дослідження зумовлена необхідністю більш повного визначення та всебічного вивчення проблеми передачі англомовної Розмовної лексики українською  мовою..." CreationDate="2021-05-23T09:08:13.783" UserId="3688" />
  <row Id="11602" PostId="6671" Score="0" Text="@Vlad26t Проблема в тім, же розмовна лексика вже є терміном від суч. лінґ. науки, тому приклад такий собі. Та і скорочують зазвичай до РЛ, що вже є вживаною практикою в лекціях." CreationDate="2021-05-23T09:15:30.197" UserId="585" />
  <row Id="11603" PostId="6671" Score="0" Text="Ще один приклад, котрий був би нормальнішим: Роботу над «Кайдашевою сім'єю» (далі – Повість, або Твір) І. Нечуй-Левицький закінчив у 1878 році. Наступного року Твір вийшов у львівському журналі «Правда», одразу ж у Львові здійснили окреме видання Повісті. Однак у Російській імперії цензура дуже довго не дозволяла публікацію. Тоді письменник підготував нову редакцію. Одержавши нарешті російський цензурний дозвіл, він опублікував її в Києві в 1887 році." CreationDate="2021-05-23T16:13:53.193" UserId="3688" />
  <row Id="11609" PostId="6671" Score="1" Text="Це визначені основними положеннями документу терміни, такими, як от, наприклад, Закон України або Комерційна Угода, або Правила Користування, що використовуються в межах цих документів." CreationDate="2021-06-02T22:49:11.380" UserId="2207" />
  <row Id="11632" PostId="6671" Score="0" Text="@RomanMikhol Чи можна писати з великої літери визначені основними положеннями художнього розповідного твору терміни, якщо я жодного разу не зустрічав цього явища саме в Художньому Стилі?" CreationDate="2021-06-07T18:34:04.093" UserId="3688" />
  <row Id="11643" PostId="6671" Score="1" Text="@Vlad26t Художньому стилю притаманне використання великої кількості епітетів, метафор, гіпербол, порівнянь та синонімів, що збагачують мову і оживляють уяву читача. Офіційний стиль викладення навпаки мусить запобігати неоднозначності і різночитанню. Тому термінам на початку документу надають визначення і потім пишуть їх з великої літери, щоб відокремити від загальновживаних слів." CreationDate="2021-06-09T23:04:12.043" UserId="2207" />
  <row Id="11646" PostId="6671" Score="0" Text="@RomanMikhol А що стосується наукового стилю, то до його функцій входить запобігання неоднозначності і різночитанню, чи я помиляюсь?" CreationDate="2021-06-10T04:48:52.713" UserId="3688" />
  <row Id="11647" PostId="6671" Score="0" Text="@Vlad26t Науковий стиль мовлення вітає і заохочує спільнота ukrainian.stackexchange.com! Обґрунтування  висновків і пояснення результатів досліджень простими словами з наведенням цитат та посиланнями на першоджерела." CreationDate="2021-06-10T20:00:22.637" UserId="2207" />
  <row Id="11620" PostId="6673" Score="2" Text="А Є-мова - точно живий проект? У них жодна з лінок &quot;реєстрація&quot;, &quot;тестування&quot;, &quot;навчання&quot;, &quot;сертифікат&quot; не веде куди треба." CreationDate="2021-06-04T09:41:58.830" UserId="767" />
  <row Id="11621" PostId="6673" Score="3" Text="&quot;movaua&quot; веде на якесь &quot;Joycasino&quot;" CreationDate="2021-06-04T09:43:35.610" UserId="767" />
  <row Id="11622" PostId="6673" Score="0" Text="Про всяк випадок повернув посилання на архівну версію movaua — можливо, організація ще діє, але про свій сайт не дбає, хоча хтозна…" CreationDate="2021-06-04T16:12:28.580" UserId="4" />
  <row Id="11624" PostId="6673" Score="0" Text="Національна платформа з вивчення української мови Міністерства культури та інформаційної політики України  https://speakukraine.net/" CreationDate="2021-06-05T18:05:20.043" UserId="2207" />
  <row Id="11611" PostId="6674" Score="0" Text="Що таке *перелічні номери один&quot;?" CreationDate="2021-06-02T23:47:25.960" UserId="9" />
  <row Id="11612" PostId="6674" Score="0" Text="*Порахований* - це той, що його порахували, а *переліченний*, я думав, що це той який можна перелічити. Тому незрозуміло чому вони згадані разом." CreationDate="2021-06-02T23:49:11.210" UserId="9" />
  <row Id="11613" PostId="6674" Score="0" Text="Вживання «Перелічені» буде калькою. Українською кажуть: відповідно до Приведених або Наведених раніше прикладів." CreationDate="2021-06-03T00:13:59.727" UserId="2207" />
  <row Id="11615" PostId="6674" Score="0" Text="Можна порахувати предмети або полічити їх кількість, але не можна перелічити причини чи обставини, їх можна лише назвати." CreationDate="2021-06-03T00:31:32.993" UserId="2207" />
  <row Id="11617" PostId="6674" Score="0" Text="@RomanMikhol, зверніть увагу на кількість -н-, вона має велике значення: скі́нчений і скінче́нний, злі́чений і зліче́нний — це зовсім різні речі. (Отже в запитанні мова про (гіпопетично можливе) слово переліче́нний, а не про слово перелі́чений. До речі, слово [перелі́чений](http://sum.in.ua/s/perelichenyj) таки існує.)" CreationDate="2021-06-03T10:37:05.447" UserId="4" />
  <row Id="11618" PostId="6674" Score="1" Text="@Sasha саме таку, як за прикладом кальковану мову і мав на увазі. У п'ятдесятих-шістдесятих роках минулого століття українську безжально нищили, викорінювали. За вашим прикладами краще сказати: &quot;усіх названих посад&quot; та &quot;по кутках полічено скільки дворів та по скільки душ&quot;." CreationDate="2021-06-03T18:57:07.450" UserId="2207" />
  <row Id="11619" PostId="6674" Score="0" Text="@RomanMikhol, добре, розумію і згоден (щодо того, що варто вживати власні форми, а не скальковані, і «перелічений» цілком можливо належить до останніх). Однак, знов-таки, йдеться про «переліче́нний», а не «перелі́чений»." CreationDate="2021-06-04T07:54:23.703" UserId="4" />
  <row Id="11623" PostId="6674" Score="0" Text="@Sasha, чи могли б ви пояснити зміст слова «переліче́нний» або навести приклад вживання цього слова у простому реченні?" CreationDate="2021-06-05T11:59:09.327" UserId="2207" />
  <row Id="11630" PostId="6674" Score="1" Text="Вибачте за затримку з відповіддю. Це, мабуть, краще запитати в автора запитання (@Yola), але я так розумію, що в загальному сенсі: той (ті), який (які) можна перелічити (аналогічно до зліченний, зчисленний тощо). У принципі, мені здається, у математиці це фактично означатиме [одне й те саме](//uk.wikipedia.org/wiki/Зліченна_множина), і я не дуже розумію, навіщо ще одне слово (коли є вже зліченний, зчисленний і перелічний) і тим більше не кажу, що його треба вживати _замість_ перелічний — але й причин категорично відмовляти цьому слову теж не бачу." CreationDate="2021-06-07T18:18:45.457" UserId="4" />
  <row Id="11633" PostId="6674" Score="0" Text="ПерелічеННий - це той, що його можна перелічити, тобто в нього є така пасивна здатність. Тоді як перелічеНий - це той, що його перелічили, тобто над ним виконали дію. Тобто перелічеННий може бути ще не перелічеНим." CreationDate="2021-06-07T18:56:45.093" UserId="9" />
  <row Id="11634" PostId="6674" Score="0" Text="@Yola Зрозуміло. Пропоную спочатку написати наукову статтю з обгрунтуванням необхідності запровадження в українській мові слова &quot;перелічити&quot; на додаток до дієслова &quot;полічити&quot;. Тоді вже легше буде і з -переліченним" CreationDate="2021-06-08T15:27:15.933" UserId="2207" />
  <row Id="11635" PostId="6674" Score="0" Text="Мені здається, що ваш допис не відповідає на запитання. Можливо його можна поліпшити?" CreationDate="2021-06-08T15:46:41.490" UserId="9" />
  <row Id="11636" PostId="6674" Score="0" Text="Я думаю, що вас однаково зрозуміють не залежно від того чи буде одна -н-, чи дві і, навіть, не зважаючи на префікс. Сучасні лінгвістичні методи перекладу, наприклад, взагалі представляють слова у вигляді векторів і машинному коду однаково, чи є помилка у слові, відповідно до правил мови, чи ні. Аби передавало суть." CreationDate="2021-06-08T17:47:21.773" UserId="2207" />
  <row Id="11626" PostId="6675" Score="2" Text="У мене друг так говорить, але мені здається, що використовувати таке в листі можна тільки в неформальному спілкуванні і треба бути з цим обережним, бо можуть сприйняти за нахабство." CreationDate="2021-06-06T11:52:43.950" UserId="9" />
  <row Id="11627" PostId="6675" Score="1" Text="@Yola, цікаво було б почути його бачення (яке значення він надає слову і як часто бачив таке в інших)." CreationDate="2021-06-06T15:31:40.030" UserId="4" />
  <row Id="11628" PostId="6675" Score="2" Text="@Sasha запитавсь, виявляється, що він вже й забув, що раніше так казав і сказав, що це жаргон і краще так не казати." CreationDate="2021-06-06T20:00:17.767" UserId="9" />
  <row Id="11629" PostId="6675" Score="1" Text="Особисто я завжди кажу «подякував», коли отримую допомогу від іншої людини" CreationDate="2021-06-06T21:19:32.467" UserId="2207" />
  <row Id="11631" PostId="6675" Score="0" Text="@RomanMikhol, тобто коли отримали допомогу _не від того, кого пишете_ (мовляв, подякували _третій особі_), — я правильно розумію? (Чи тоді, коли дякуєте співрозмовнику?)" CreationDate="2021-06-07T18:20:59.737" UserId="4" />
  <row Id="11644" PostId="6675" Score="1" Text="@Sasha, дякую вам. Дякую за уважність і за розсудливість. Саме завдяки прагненню зрозуміти речі на глибинному рівні, багато питань вже отримало вичерпну відповідь і знання відвідувачів ресурсу не лишилися поверхневими. Відчуття вдячності і поваги можна висловити багатьма словами, а можна і єдиним дієсловом доконаного стану. То ж, подякував :)" CreationDate="2021-06-10T01:08:19.530" UserId="2207" />
  <row Id="11645" PostId="6677" Score="0" Text="Дієслова доконаного виду вказують на початок, кінець або одноразовість процесу. Їм властиві такі відтінки значення, як результативність, вичерпаність, достатність, інтенсивність, поширеність. Тому у фаховій мові їх уживають для позначання конкретного завершеного (повністю або на певному етапі) процесу, тобто події, яка відбулася у минулому, або має відбутися в майбутньому, коли хочуть підкреслити саме результативність процесу в момент його завершення. http://science.lpnu.ua/uk/terminologiya/vsi-vypusky/visnyk-no-559-2006/diyeslivna-kategoriya-vydu-praktychni-vysnovky-dlya" CreationDate="2021-06-10T01:42:12.007" UserId="2207" />
  <row Id="11638" PostId="6679" Score="2" Text="Ласкаво просимо до цього сайту! Це вже друге ваше запитання такої природи, тому хочу спрямувати ваші дослідження у правильному напрямку. Справа в тім, що запитання виду «чи має право на існування…?» або «Як вважаєте, чи можна вважати використання…?» є суто суб'єктивними (opinion-based). Навіть наукові роботи з лінгвістики мають різні думки щодо *«права на існування»* слів та словосполучень, ба більше — пересічні користувачі (деякі з яких, на додачу, діє за покликом своєї інтуїції, а не на основі академічних знань). […]" CreationDate="2021-06-08T22:10:40.893" UserId="8" />
  <row Id="11639" PostId="6679" Score="2" Text="Саме тому я мусив проголосувати за закриття як вашого попереднього, так і цього запитань. Правильно поставлене запитання має очікувати науково обґрунтовану відповідь — найчастіше, одну. Наприклад: «чи є слово/словосполучення X [**усталеним та самостійним**](https://ukrainian.stackexchange.com/q/420/8)?» Інше запитання «чи є слово X **питомим*?» — і відповіді на ці два запитання можуть бути протилежними, але завжди цілком обґрунтованими." CreationDate="2021-06-08T22:18:54.957" UserId="8" />
  <row Id="11640" PostId="6679" Score="2" Text="Тепер далі. Цей допис містить два запитання: «чи має право на життя…?» (opinion-based, замінити на «чи є усталеним/питомим») і «чим замінити…?» Це два запитання, їх варто розносити на два окремих дописи. Окрім того, у запитанні виду «чим замінити» ви надали список кандидатів, які ви розглядали (це добре), але не пояснили, чи вас не влаштували ці кандидати. Така інформація дозволить авторам потенційних відповідей не повторювати роботу, яку ви вже виконали." CreationDate="2021-06-08T22:24:11.843" UserId="8" />
  <row Id="11641" PostId="6679" Score="2" Text="Сторінки [tour], [ask] а також [«Якими мають бути гарні запитання і відповіді»](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/) містять інформацію, корисну для розуміння того, як працює цей сайт, і як оформлювати дописи." CreationDate="2021-06-08T22:25:09.230" UserId="8" />
  <row Id="11642" PostId="6679" Score="2" Text="І ще — вітання і сигнатури не використовуються у дописах на цьому сайті. :)" CreationDate="2021-06-08T22:26:29.000" UserId="8" />
  <row Id="11658" PostId="6684" Score="1" Text="For my native ear &quot;три білі коні&quot; and &quot;чотири красиві дівчата&quot; sounds wrong. What is the source for this usage examples?" CreationDate="2021-06-24T11:11:32.913" UserId="2994" />
  <row Id="11659" PostId="6684" Score="0" Text="@Physmatik Both of these: [https://studopedia.com.ua/1_224791_uzgodzhennya-prikmetnikiv-z-imennikami-pri-chislivnikah.html](https://studopedia.com.ua), [https://ukrainiangrammar.com/article/2012-06-15/the-numeral-few-more-rules.html](https://ukrainiangrammar.com)&#xA;At least the first one says you can use both genitive and nominative" CreationDate="2021-06-24T18:26:26.983" UserId="3236" />
  <row Id="11662" PostId="6684" Score="1" Text="I did not manage to find the phrases from your question on these sites." CreationDate="2021-06-26T14:36:15.620" UserId="2994" />
  <row Id="11665" PostId="6684" Score="0" Text="https://ukrainiangrammar.com/article/2012-06-08/the-numeral-general-information.html - maybe it will help, look at &quot;assembled: двоє (two), четверо (four), п'ятеро (five) etc.&quot;" CreationDate="2021-06-28T09:31:25.330" UserId="2864" />
  <row Id="11666" PostId="6684" Score="0" Text="http://pravila-uk-mova.com.ua/index/chislivnik/0-12" CreationDate="2021-06-28T09:38:42.597" UserId="2864" />
  <row Id="11656" PostId="6686" Score="2" Text="Ласкаво просимо до цього сайту! Ваша відповідь потребує уточнень: (1) копія іноземного слова не завжди означає, що слово «є в українській мові», а автор прямо запитує саме це; (2) В українській орфографії [основним правилом](https://ukrainian.stackexchange.com/q/187/8) є, що при запозиченні приголосні звичайно **не подвоюються**. Це правило має винятки, але, на жаль, ваш допис не доводить, що саме це слово є винятком; (3) якщо ви маєте інші джерела, які обґрунтовують ваші твердження, то такі джерела варто надавати разом із твердженнями. Необґрунтовані дописи отримують «мінуси» і заперечення." CreationDate="2021-06-23T20:39:24.730" UserId="8" />
  <row Id="11657" PostId="6686" Score="0" Text="погоджують із bytebuster. Словники також кажуть, що має бути *сумувати*. За вашим посиланням ми бачимо запитання надіслане приватною особою, тому граматика в ньому не показова." CreationDate="2021-06-24T01:20:24.287" UserId="9" />
  <row Id="11661" PostId="6686" Score="1" Text="Ставлю -1, тому що автор не спробував відредагувати відповідь згідно з коментарями. Якщо автор має складнощі з редагуванням, це можна обговорити у коментарях." CreationDate="2021-06-26T12:51:44.753" UserId="8" />
  <row Id="11663" PostId="6687" Score="1" Text="На користь того, що це слово могло би вживатися щодо чисел говорить й те, що складно уявити випадок, коли значення слова не буде зрозумілим з контексту. Але я би його все-таки не вживав, особливо в офіційно-діловому та науковому стилях, оскільки воно видається просто калькою з російської, де слово «суммироваться» є в словниках." CreationDate="2021-06-27T03:13:14.223" UserId="2988" />
  <row Id="12457" PostId="6688" Score="0" Text="Я ще розумію, що можна продовжити цей ряд по типу фотокопія - світловідбиток, фоторепортаж - світлозвітність, фотосток - світлокомора, фотограф - світляр тощо. Але тоді як відрізнити фотосалон і фотокамера? Це теж перекладається як світлокімната. Фотокелія?" CreationDate="2022-10-09T11:32:40.437" UserId="5011" />
  <row Id="12627" PostId="6690" Score="0" Text="По-моєму, доречним ще буде оце відео — https://youtu.be/fJCqNgqLlSg?t=130 — тут Остап вимовляє [ɣ] і [ɦ]." CreationDate="2023-02-19T05:01:08.023" UserId="4" />
  <row Id="11676" PostId="6691" Score="0" Text="В українській мові не існує такого слова. Але є тупість і дурість." CreationDate="2021-07-07T17:10:00.320" UserId="2207" />
  <row Id="11685" PostId="6691" Score="1" Text="А чим між собою відрізняються російські слова *глупьій* и *дурной*?" CreationDate="2021-07-08T22:39:06.000" UserId="9" />
  <row Id="11703" PostId="6691" Score="0" Text="@Yola *Глупый* використовують як постійну якість та як характеристику розуму, а *дурной* — часто як тимчасову та як характеристику поведінки, вчинків. Перше слово значно м’якіше, а друге — іноді як лайка. *Дурной* має й багато інших значень (зокрема, *що робить різкі та необдумані вчинки*)." CreationDate="2021-07-24T19:49:49.560" UserId="2933" />
  <row Id="11673" PostId="6692" Score="0" Text="ОК. Дякую. *Тобто у виразі &quot;Українські по батькові&quot; ви пропустили слово &quot;ім'я&quot;. * - Це не я. )))" CreationDate="2021-07-05T09:06:46.413" UserId="3027" />
  <row Id="12508" PostId="6693" Score="0" Text="Тільки зараз помітив це запитання. Запитання, що стосуються перекладів з української на інші мови, вважаються офф-топіком. Ключове положення: користувачі сайту *«Українська мова»*.Stack Exchange знаються на… *українській мові*. Якщо для того, щоб відповісти на запитання, треба знатися на чомусь іншому (англійській мові або, до прикладу, квантовій фізиці) — таке запитання має дуже незначні шанси отримати відповідь саме на сайті «Українська мова»." CreationDate="2022-11-09T01:45:13.550" UserId="8" />
  <row Id="11691" PostId="6694" Score="1" Text="Warning: the book «Украинская грамматика в таблицах и схемах» has been [published on Moscow](https://www.yakaboo.ua/ua/ukrainskaja-grammatika-v-tablicah-i-shemah.html) in 2014, during the current war. Considering the official Moscow's stance towards the very existence of Ukrainian language and the absence of non-state controlled publishers on that territory, the source seems non-reliable, to say the least. I believe you can find a better source for a similar claim." CreationDate="2021-07-11T22:43:21.780" UserId="8" />
  <row Id="11693" PostId="6694" Score="1" Text="@bytebuster I'll rewrite the third answer, mostly because I found some new articles, that made me change my idea about the general among most Ukrainian linguistics on this topic, although I'll still keep her quote there. I wasn't able to find much information on her online, but she has a page on the Saint Petersburg University site, and has participated in many Ukrainian related researches.  This book, however, wasn't published in collaboration with the university, nor funded by it for what I've found here. So I believe her opinion is still valid on this topic." CreationDate="2021-07-12T17:00:42.070" UserId="3236" />
  <row Id="11791" PostId="6695" Score="0" Text="Взяв на себе сміливість додати тлумачення слів зі словників і виходить, що щодо вчинків краще вживати саме *глупство*, а не *глупоту*." CreationDate="2021-09-18T02:01:05.557" UserId="9" />
  <row Id="11870" PostId="6695" Score="0" Text="Це суб'єктивізм чистої води(жодного обгрунтування) -&gt; Але не треба тут змішувати російські слова дурной та українське дурний. Якщо в російській основне значення слова — це щось погане, не приємне (наприклад дурной тон, дурной запах), то в український то буде нерозумний, глупий." CreationDate="2021-10-23T14:50:34.237" UserId="2097" />
  <row Id="11757" PostId="6697" Score="4" Text="Та навіть якби не було таких прикладів. В укранській суфікс &quot;-ість&quot; творить іменники, будь то &quot;ніжність&quot;, &quot;дурість&quot; чи &quot;ницість&quot;. Що заважає створити слово &quot;глупість&quot;?" CreationDate="2021-08-28T11:50:59.037" UserId="2994" />
  <row Id="11695" PostId="6698" Score="2" Text="Я додав скріншот до вашої відповіді, бо ваше посилання не веде на статтю і цей онлайн-словник не дозволяє робити прямі посилання. Взагалі відповідь за допомогою посилання без пояснень і хоча б мінімального опису того що міститься за посиланням вважається неякісною через те, що через деякий час робоче посилання може стати неробочим і вже не буде можливості прочитати інформацію що там містилася." CreationDate="2021-07-19T10:08:12.953" UserId="69" />
  <row Id="11697" PostId="6701" Score="0" Text="Weird typo, should I delete this one or keep it here just for the sake of it?" CreationDate="2021-07-23T20:18:32.897" UserId="3236" />
  <row Id="11698" PostId="6701" Score="0" Text="@ЛугеУшчимі, I believe the SE engine wouldn't let you delete your post once it received an (positively-voted?) answer. You can try, but don't be upset it it won't let you to." CreationDate="2021-07-23T22:13:57.813" UserId="8" />
  <row Id="11712" PostId="6705" Score="0" Text="Thanks for the great answer. About the second meaning, if I'd used &quot;якраз таки&quot;, would it fundamentally change the meaning, or only add a &quot;although one can think so&quot;. From my experience it's used for objections or clarification of something. But asking just in case." CreationDate="2021-08-01T10:56:05.160" UserId="3236" />
  <row Id="11713" PostId="6705" Score="0" Text="@ЛугеУшчимі, you're absolutely right. [*Таки*](http://sum.in.ua/s/taky) is a conjunction to provide several meanings. one of which (#3 in linked page) is to denote objection. And #4 for emphasis. Combining it in &quot;*якраз-таки*&quot; does not change the meaning but it emphasizes the effect. I should also say that many people use this conjunction intuitively, so it's more matter of taste than of the hard rules." CreationDate="2021-08-01T16:44:40.783" UserId="8" />
  <row Id="11759" PostId="6708" Score="0" Text="Ділова українська мова, на відміну від літературної, зобов'язує уникати суржику і для кожного окремого випадку вживати влучні українські відповідники і я навів вам приклади: копія з оригіналом не згідна, а збігається; однакові документи тотожні." CreationDate="2021-08-29T08:21:22.453" UserId="2207" />
  <row Id="11726" PostId="6710" Score="5" Text="[Рубашка карты – соро́чка на ка́рті, спи́нка ка́рти.](https://r2u.org.ua/s?w=%D1%80%D1%83%D0%B1%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%B0&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on)" CreationDate="2021-08-10T01:54:45.567" UserId="9" />
  <row Id="11733" PostId="6710" Score="4" Text="@Yola Схоже на ½ відповідї, можете перенести з відписів до відповідї." CreationDate="2021-08-13T00:34:08.167" UserId="585" />
  <row Id="11772" PostId="6710" Score="0" Text="Мабуть, обкладинка." CreationDate="2021-09-13T18:18:32.223" UserId="2207" />
  <row Id="11770" PostId="6713" Score="0" Text="Прийменник &quot;з&quot; тут вживаний у значенні &quot;спільно з іншою стороною&quot;." CreationDate="2021-09-13T18:09:56.380" UserId="2207" />
  <row Id="11775" PostId="6713" Score="0" Text="Ви вважаєте, що &quot;він&quot; та &quot;багатий&quot; у &quot;Цур йому з дужим бороться, а з багатим позиваться!&quot; разом подають позов проти якоїсь третьої сторони? Ну я навіть не знаю, що вам сказати." CreationDate="2021-09-14T03:56:20.630" UserId="767" />
  <row Id="11779" PostId="6713" Score="0" Text="Ні, ви не вірно зрозуміли. Якщо ви позиваєтесь на когось до суду, то існує також інша сторона (відповідач), яка також висуває до вас зустрічне звинувачення і ви маєте між собою не вирішену спірку. &quot;Позиватися з багатим&quot; - мати не вирішену з ним спаву в суді. Ви можете доповнити в покращити свою відповідь." CreationDate="2021-09-14T22:40:19.533" UserId="2207" />
  <row Id="11734" PostId="6714" Score="0" Text="Дякую щиро!) А чи можете порадити якийсь словник з керування?" CreationDate="2021-08-13T05:39:04.263" UserId="2844" />
  <row Id="11735" PostId="6714" Score="0" Text="@bekasita як словниками я намагаюсь користуватись [r2u.org.ua](https://r2u.org.ua/) та [e2u.org.ua](https://e2u.org.ua/)" CreationDate="2021-08-13T11:51:35.920" UserId="9" />
  <row Id="11771" PostId="6714" Score="0" Text="Тобто, позиватися до установи (або до повноважної організації) на/проти відповідача. Або мати спільний з іншою стороною позов/спірку." CreationDate="2021-09-13T18:17:04.560" UserId="2207" />
  <row Id="11760" PostId="6715" Score="0" Text="Було би непогано, якби а) трохи дослїдили від себе, б) сюди перенесли суть і отримане з ланки Нїмецького SEʼа." CreationDate="2021-08-29T09:43:03.437" UserId="585" />
  <row Id="11821" PostId="6715" Score="1" Text="@stegetsj Питання на німецькому SE не дуже корисне, бо там значення слів &quot;море&quot; і &quot;озеро&quot; звучать подібно до датської, але ніби помінялися місцями." CreationDate="2021-09-29T06:41:48.300" UserId="69" />
  <row Id="11738" PostId="6718" Score="0" Text="Норми відмінювань становлює не словники (хоча вони можуть вказувати це), а радше правопис." CreationDate="2021-08-19T13:51:37.653" UserId="585" />
  <row Id="11769" PostId="6719" Score="0" Text="Застосування виразу «Об'єднання коду» також семантично вірне і його не слід вважати помилковим." CreationDate="2021-09-13T16:21:14.427" UserId="2207" />
  <row Id="11751" PostId="6721" Score="0" Text="Proxy може бути в значенні як посередника, так і представника. У цьому контексті media не значить посередники, це мультимедійні файли." CreationDate="2021-08-27T05:09:50.723" UserId="3688" />
  <row Id="11752" PostId="6721" Score="0" Text="@Vlad26t Що означає multimedia? Чому multi? І чому саме media? Як це пов'язано з mass media? До чого тут ЗМі? Чи є зв'язок ЗМІ з media? Який цей зв'язок? І чому файли саме multimedia, а не інформаційні, наприклад. Чи ще якісь?" CreationDate="2021-08-27T06:21:58.920" UserId="2864" />
  <row Id="11895" PostId="6721" Score="0" Text="Ось чому нам так важко все зрозуміти. Бо ми приносимо іноземні вузькі значення і без розуміння самих слів, хоча подібні слова вже є в нашій мові. Просто мало хто  намагається зрозуміти їх. Багаж знань не дозволяє правильно використовувати наші відповідники на місці такого ж іноземного. А коли дозволяє багаж знань, то відповідно і для proxy знаходиться найточніший відповідник замісник. Відповідно коли розумієш, що media - це посередники, то й по іншому починаєш розуміти професію журналіста. Ніколи про це так не думав." CreationDate="2021-11-11T10:05:25.970" UserId="2864" />
  <row Id="11897" PostId="6721" Score="0" Text="@Vlad26t Коли ви говорите про файли, то краще використовувати слово files. Бо слово media без files не вказує на значення files. А зосереджує увагу лише на media." CreationDate="2021-11-11T12:44:08.927" UserId="2864" />
  <row Id="11762" PostId="6732" Score="1" Text="В усіх реченнях слід ставити знак питання. Після «будь ласка», «підкажіть» та «як думаєте» на загальних підставах можна поставити або кому (трохи більш звично), або двокрапку (трохи менш звично; можливо, із загостренням уваги на тексті, який ітиме далі)." CreationDate="2021-09-04T19:50:38.513" UserId="1628" />
  <row Id="11906" PostId="6732" Score="0" Text="Вставні слова та словосполучення https://zno.if.ua/?p=4322" CreationDate="2021-11-14T23:04:52.073" UserId="2207" />
  <row Id="11966" PostId="6739" Score="0" Text="Ось один зразок поганого, неякісного допису, який навіть не намагається відповідати на запитання. Ресурс r2u перекладає з московського «русского» язика. Словосполучення &quot;return type&quot; — це англійська. Нема ніяких лінгвістичних причин перекладати її через московську. Чом не з китайської, наприклад?" CreationDate="2022-01-30T17:48:32.280" UserId="8" />
  <row Id="12035" PostId="6739" Score="0" Text="-1, бо автор за 2 тижні не відреагував на коментар з метою порятунку цього допису." CreationDate="2022-02-12T17:45:21.063" UserId="8" />
  <row Id="12134" PostId="6739" Score="1" Text="Звірення і порівняння з іншими мовами під час пошуку перекладу — дуже цікавий, розумний, різносторонній та творчий підхід до справи. На жаль, не певен щодо якості кінцевого результату у цій відповіді, але сам підхід вартий уваги, бо вчить шукати відповіді у широшому класі питань, тому +1" CreationDate="2022-04-01T12:17:16.537" UserId="4553" />
  <row Id="11765" PostId="6740" Score="1" Text="Не знаю чому навели цього словника, він вже згаданий в запитї." CreationDate="2021-09-11T21:48:22.817" UserId="585" />
  <row Id="11766" PostId="6741" Score="1" Text="Будь ласка, завжди надавайте джерела. Наразі ваша відповідь базується лише на вашому особистому авторитеті, який для більшості користувачів цього сайту не є відомим. Окрім того, посилання на авторитетні джерела убезпечують вашу відповідь від можливих заперечень і непотрібних дискусій у коментарях." CreationDate="2021-09-12T17:49:53.560" UserId="8" />
  <row Id="11811" PostId="6742" Score="0" Text="Всї можуть помиляти ся, але вага наукового погляду важливіша, за пихатьків, котрі вивчили декілька мов і гадають, же вже розбирають ся ві всьому, при цьому не наводять жодних прикладів, котрі варті уваги." CreationDate="2021-09-28T11:27:35.410" UserId="585" />
  <row Id="11814" PostId="6742" Score="0" Text="**Підсумуємо:** мапа і ґуґл не є джерелами, пак 100 %-м, походження слова. Джерелами є визнані працї або етимолоґічні словники. Тож згадані словники кажуть про _споріднення з_, а не _походження від_ латини, тобто підсумок — брехливий. Якщо не розумієте що таке спорідненість, то пояснюю — коли вони мають одного корня роду, тобто, якщо грубо, такі собі (дво-)брат і сестра, а мати тут є ПІЄ. Одне джерело вже згадане в одному відповідї (моє), а друге стосувало ся радше московській мові супроти української. Про друге — некритично, але не дуже культурно." CreationDate="2021-09-28T11:48:58.730" UserId="585" />
  <row Id="11816" PostId="6742" Score="0" Text="Ах, забув додати до свойого **підсумка**. Ви кажете, же анґлійське _more_ і українське _море_ не мають звязку. Як довід наводите _тлумачно_ (причому без джерел), але, як я вже казав, так не доводять походження слів, бо слова самі по собі можуть зьмінювати своє значення." CreationDate="2021-09-28T12:02:47.107" UserId="585" />
  <row Id="11840" PostId="6742" Score="0" Text="@stegetsj якщо маєте приклади вжитку англ. &quot;more&quot; у значенні &quot;море&quot;, наводьте їх будь ласка, будемо дискутувати. Основне запитання стосується походження слова і саме на нього давав відповідь. Якщо вважаєте, що окрім латини, існує інша мова, з якої «mare» могло потрапити в усі інші споріднені мови, то теж будь ласка наводьте приклади." CreationDate="2021-10-08T18:45:11.217" UserId="2207" />
  <row Id="11843" PostId="6742" Score="0" Text="Ем… Схоже, ви не геть не вмієте чи не хочете читати. Повторю. Бо: 1) наведене вами джерело вже вказує походження слова _море_: іє (→ праслов.) → укр; тому і питаю, відки взяли, же укр. _море_ пішло від лат. _mare_? 2) запитання стосуєся не в походженні слова, а про спорідненість слів _море_ і _more_, тобто треба навести походження двох слів. 3) я вже навів ві своїй відповідї." CreationDate="2021-10-09T00:26:48.967" UserId="585" />
  <row Id="11844" PostId="6742" Score="0" Text="Но і аби довести до абсурда, може ви нарешті зрозумієте, чому несете маячню. Споріднене до українського слова _море_ [також](//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/móri) є: осетинська _mal_ &lt; _*mārya-_, санскрит मर्यादा _maryā́dā_. Тобто мови, котрі далекі від латини. Будь ласка, читайте джерела, котрі самі наводите, і робіть відповідні висновки, а не свої чи чиїсь безпідставні здогадки." CreationDate="2021-10-09T00:36:15.860" UserId="585" />
  <row Id="11783" PostId="6743" Score="3" Text="Уточніть, будь ласка, чому саме не підходять слова, які ви перелічили. Це може вплинути на відповідь." CreationDate="2021-09-15T19:23:07.923" UserId="8" />
  <row Id="11812" PostId="6747" Score="0" Text="Початкова частина непотрібна, бо нічим не підкрїплена і наразї на вигляд дуже субєктивна. Схоже, ви не знайомі з структурою слів на [_все-_](//sum.in.ua/s/vse). Вчергове списати на комуняків не вдаться, бо наприклад Грінченко їх теж зазначає: [_усевіда_](//services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=57363&amp;page=1227), _усевладник_, _усезнання_, _усеїда_, _уселюдно_ ітд." CreationDate="2021-09-28T11:38:48.920" UserId="585" />
  <row Id="11813" PostId="6747" Score="0" Text="А друга частина не дуже відрізняється від відповідї Sasha-и. Тобто ви знов відповідаєте таким чином, де хтось так вже зробив, але підключаєте свої необґрунтовані підсумки, цього разу хоча би суперечностей немає." CreationDate="2021-09-28T11:42:20.137" UserId="585" />
  <row Id="11810" PostId="6751" Score="1" Text="Незрозуміло як ці джерела підтримують вашу версію. якщо в них є щось, що нам важливо знати, то варто це скопіювати сюди." CreationDate="2021-09-27T21:34:26.797" UserId="9" />
  <row Id="11815" PostId="6751" Score="0" Text="Теж не бачу як джерела підтрумують вашу думку." CreationDate="2021-09-28T11:56:16.923" UserId="585" />
  <row Id="11829" PostId="6756" Score="0" Text="Дякую) Думала, що я одна така &quot;відстала&quot;))&#xA;&quot;Та і в усному мовленні — як кальку вживають хіба що у випадку, коли обидва співрозмовники знають англійську (в інших контекстах чути не траплялося)&quot; - серйозно? Так наче геть усі тепер говорять..." CreationDate="2021-10-03T07:01:52.040" UserId="2844" />
  <row Id="11832" PostId="6757" Score="3" Text="Does this answer your question? [Де має розташовуватися знак валют: на початку числа чи в кінці (згідно з Правописом 2019 року, ДСТУ чи іншою офіційною настановою)](https://ukrainian.stackexchange.com/a/5877/585)" CreationDate="2021-10-04T15:03:28.767" UserId="585" />
  <row Id="11833" PostId="6757" Score="0" Text="Відповіді там нема, але дякую))" CreationDate="2021-10-05T17:48:50.053" UserId="2844" />
  <row Id="11836" PostId="6761" Score="0" Text="Дякую за відповідь. До перших двох причин: саме тому сподівався на СУМ-20, адже він має більше простору для дії. Тому вважаю, що це ваша третя причина, яка свідчить про певну непрофесійність або недофінансованість словникарів. Не вважаю &quot;впорядковувати&quot; прямим відповідником, у нього не закладено груп, впорядкувати можна, наприклад, просто гарніше склавши, а тут саме розділення. Але відповідь загалом дуже сподобалась." CreationDate="2021-10-07T14:08:15.517" UserId="240" />
  <row Id="11839" PostId="6761" Score="0" Text="@P.Vowk Бо ви не розумієте слово. Упорядкувати - це якраз те, що тре. Розкласти по рядкам. Ось ваш розподіл. ... або ж розділення." CreationDate="2021-10-08T06:43:15.083" UserId="2864" />
  <row Id="11842" PostId="6761" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko розкласти по рядках можна випадковим чином. Зробити випадкові категорії? — сумнівно." CreationDate="2021-10-08T22:59:21.033" UserId="240" />
  <row Id="11845" PostId="6761" Score="0" Text="@P.Vowk Звідки така інформація?" CreationDate="2021-10-09T10:58:26.233" UserId="2864" />
  <row Id="11848" PostId="6763" Score="1" Text="Does this answer your question? [Як правильно - &quot;елемента&quot; чи &quot;елементу&quot;?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2851/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d1%80%d0%b0%d0%b2%d0%b8%d0%bb%d1%8c%d0%bd%d0%be-%d0%b5%d0%bb%d0%b5%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%82%d0%b0-%d1%87%d0%b8-%d0%b5%d0%bb%d0%b5%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%82%d1%83)" CreationDate="2021-10-10T00:10:12.593" UserId="8" />
  <row Id="11914" PostId="6763" Score="0" Text="елемента (конкретне) — елементу (абстрактне) https://uk.wikipedia.org/wiki/Родовий_відмінок_однини_іменників_чоловічого_роду_другої_відміни" CreationDate="2021-11-19T17:01:56.503" UserId="2207" />
  <row Id="11849" PostId="6764" Score="0" Text="Чому довідник &gt; УМІФ і чому це помилки?" CreationDate="2021-10-10T15:12:50.720" UserId="585" />
  <row Id="11854" PostId="6765" Score="0" Text="Мабуть, `download — розвантажити` тут не підходить, адже після download файл лише копіюється з сервера на пристрій клієнта. На сервері файл не видаляється, пам’ять там не звільняється." CreationDate="2021-10-14T18:03:38.847" UserId="352" />
  <row Id="11860" PostId="6765" Score="0" Text="@user2513149 В моєму тексті чітко вказано, що варіант, про який ви написали, не підходить. &quot;жоден з них не зможе найточніше передати значення перекладу&quot;" CreationDate="2021-10-18T06:15:50.220" UserId="2864" />
  <row Id="11861" PostId="6765" Score="0" Text="@user2513149 Це одні з тих слів, які краще асимілювати в українську мову, або використовувати кілька слів для опису значення. Бо просто не вдається знайти слова відповідники." CreationDate="2021-10-18T06:18:21.307" UserId="2864" />
  <row Id="11858" PostId="6767" Score="2" Text="Читали запитання? Ось витяг: _Тому хотілося б дізнатися етимологію, яка базується на поважних лінґвістичних джерелах, а не на здогадках._" CreationDate="2021-10-16T20:35:38.747" UserId="585" />
  <row Id="11859" PostId="6767" Score="1" Text="Вітаю на Ukrainian Language SE! Додам, що за правилами нашого сайту треба підкріплювати свої висновки посиланнями на джерела, що можуть підтвердити наведені факти та приклади. За цим посиланням можна прочитати [про хороші питання та відповіді](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/5/%d0%a5%d0%be%d1%80%d0%be%d1%88%d1%96-%d0%bf%d0%b8%d1%82%d0%b0%d0%bd%d0%bd%d1%8f-%d1%96-%d1%85%d0%be%d1%80%d0%be%d1%88%d1%96-%d0%b2%d1%96%d0%b4%d0%bf%d0%be%d0%b2%d1%96%d0%b4%d1%96-good-questions-and-good-answers). Дякую!" CreationDate="2021-10-17T14:08:43.127" UserId="69" />
  <row Id="11863" PostId="6767" Score="0" Text="І все ж тут цікаві думки наведено." CreationDate="2021-10-19T02:54:25.553" UserId="9" />
  <row Id="11875" PostId="6770" Score="2" Text="Замість &quot;проби&quot; є ще клеймо або тавро, наприклад: [Ніде клейма ставити: чому такі гіганти як Scania не дбають про свою репутацію в Україні](https://www.unn.com.ua/uk/news/1938351-nide-kleyma-staviti-chomu-taki-giganti-yak-scania-ne-dbayut-pro-svoyu-reputatsiyu-v-ukrayini)" CreationDate="2021-10-25T16:43:24.563" UserId="69" />
  <row Id="12397" PostId="6771" Score="3" Text="Правда, СУМ-20 [згадав](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=67767&amp;page=2138) в прикладах: *Дурні, дурні! Хтось якусь глупість* [дурницю] *ляпне, підхоплять – і пішло. Наймудрішого чоловіка осмішать і забудуть, що, насміхаючись над своїми чільними людьми, самі з себе сміються* (Б. Лепкий)." CreationDate="2022-09-02T12:22:34.563" UserId="585" />
  <row Id="12398" PostId="6771" Score="0" Text="Цікаво. Я не буду питати як ви знайшли це :) І цього немає в СУМ-11. Можливо, ідея була - продемонструвати використання того слова, але при цьому &quot;глупість&quot; вважається все одно неправильним словом. Хоча навіщо тоді було взагалі включати такий приклад?Коротше, енігма. Я був би схильний відкинути це як помилку укладача словника." CreationDate="2022-09-02T17:47:09.543" UserId="2097" />
  <row Id="11876" PostId="6773" Score="1" Text="_саме як використовуюється податковою службою України_ — можете навести приклад, бажано ланкою і витягом, на підтвердження цього?" CreationDate="2021-10-27T10:47:50.980" UserId="585" />
  <row Id="11877" PostId="6773" Score="0" Text="Так відображаються нарахування податків в &quot;[єдиному кабінеті платника податків](https://cabinet.tax.gov.ua/tax-account/)&quot; в меню &quot;стан розрахунків з бюджетом&quot;. [Скріншот](http://ipic.su/img/img7/fs/Untitled.1635423422.png). Я не знаю вірно там вживаются ці слова чи ні, але при не правильному тлумаченні кардинально змінюється сенс на протилежний." CreationDate="2021-10-28T12:25:37.723" UserId="4175" />
  <row Id="12201" PostId="6779" Score="0" Text="повітрянопроникний" CreationDate="2022-05-28T22:51:52.087" UserId="2207" />
  <row Id="11882" PostId="6782" Score="0" Text="Навіть із сьогоднішнім рівнем розвитку ШІ, це такі ж алгоритми. Це така ж обробки даних, робота з цифрами та числами. Ваш редактор - розумна людина." CreationDate="2021-11-05T08:04:24.283" UserId="2864" />
  <row Id="11917" PostId="6782" Score="2" Text="&gt; [дышащий] прийшло до росіян як відповідник англомовному breathable&#xA;А є щось, щоб підкріпити, крім &quot;гадаю&quot;? Бо я, наприклад, так не вважаю. А якщо не приймати ваше припущення, то подальший аналіз просто втрачає сенс." CreationDate="2021-11-20T19:46:52.770" UserId="2994" />
  <row Id="12186" PostId="6782" Score="0" Text="@Physmatik відредагував" CreationDate="2022-05-17T00:40:56.343" UserId="9" />
  <row Id="12427" PostId="6784" Score="0" Text="&quot;Випин&quot; це все ж таки &quot;выступ&quot;." CreationDate="2022-09-20T14:01:44.980" UserId="538" />
  <row Id="12428" PostId="6784" Score="0" Text="@OlenaLisovs'ka гадаєте, що це слово не підходить, щоб назвати те, що огірках?" CreationDate="2022-09-20T14:19:27.990" UserId="9" />
  <row Id="11890" PostId="6785" Score="4" Text="так, ми кажемо &quot;виділи очі, що купували&quot;.&#xA;https://www.google.com/search?client=firefox-b-d&amp;q=%22%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D1%96%D0%BB%D0%B8+%D0%BE%D1%87%D1%96+%D1%89%D0%BE+%D0%BA%D1%83%D0%BF%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B8%22&#xA;одна з причин майбутнього закриття цього питання — що ви навіть не пошукали в ґуґлі й не подивилися, чи є в українській мові здавна слово &quot;видіти&quot; паралельно до &quot;бачити&quot;." CreationDate="2021-11-07T20:36:34.667" UserId="240" />
  <row Id="11891" PostId="6785" Score="1" Text="[ВИ́ДІТИ](http://sum.in.ua/s/vydity), джу, диш, недок., діал. Бачити. Розповідають люди, що виділи на власні очі [машину], і не можуть нахвалитися (Іван Франко, II, 1950, 38); Виділа я, що на нашому полі Гарне в цім році вродилося жито (Дмитро Павличко, Бистрина, 1959, 105)." CreationDate="2021-11-09T11:14:50.367" UserId="69" />
  <row Id="11918" PostId="6785" Score="0" Text="ВИ́ДІТИ - це діалектне слово, або, як казала наша вчителька: &quot;Це - русизм&quot;." CreationDate="2021-11-21T00:58:03.533" UserId="4200" />
  <row Id="11920" PostId="6785" Score="2" Text="Видіти аж ніяк не &quot;русизм&quot;, а цілком питоме слово." CreationDate="2021-11-22T13:37:05.960" UserId="2873" />
  <row Id="11900" PostId="6789" Score="0" Text="Під *коробочкою* ви маєте на увазі [оце](https://uk.wikipedia.org/wiki/Коловорот_(простий_механізм))? Може *починає обертатись*. Було б добре бачити повне речення." CreationDate="2021-11-11T18:59:36.923" UserId="9" />
  <row Id="11901" PostId="6789" Score="0" Text="Так, це коловорот, корба, корбочка криниці.  Мені для вірша треба, тому бажано знати, чи можна так висловитись? Це і є все речення, як задано." CreationDate="2021-11-11T19:11:46.550" UserId="4217" />
  <row Id="11902" PostId="6789" Score="0" Text="Я і думаю, що це канцелярщина *обретает оборот*, але якщо вірш, то це інше, звісно. У такому разі, заради рими, можна вільно використати щось аби було зрозуміло. Наприклад, *починає оберт/крут/рух* (очевидно, що рух тут обертовий, хіба його зламали)." CreationDate="2021-11-11T21:10:25.480" UserId="9" />
  <row Id="11905" PostId="6789" Score="0" Text="Краще тоді візьму так: &quot;починає оберт&quot;. Так ясніше буде." CreationDate="2021-11-12T10:47:21.377" UserId="4217" />
  <row Id="12707" PostId="6792" Score="0" Text="«Я, своєю чергою, пам'ятаю зі школи, що прийменники не є словами» — нам у школі казали навпаки :)." CreationDate="2023-04-12T05:22:58.097" UserId="4" />
  <row Id="11912" PostId="6795" Score="0" Text="Зробіть будь ласка словотвірний розбір слова, щоб я міг прибрати свою відповідь" CreationDate="2021-11-19T11:53:25.870" UserId="2207" />
  <row Id="11913" PostId="6795" Score="0" Text="Спочити, відпочити, перепочити і почити - не одне й те саме." CreationDate="2021-11-19T11:55:51.157" UserId="2207" />
  <row Id="11921" PostId="6796" Score="1" Text="Краще не ставити лише посилання на інший ресурс, бо посилання може перестати працювати (наприклад через зміну формату url-адреси) і відповідь втратить цінність. Переносьте сюди хоча б головні приклади або ключову інформацію яка міститься на сторінці, на яку ви посилаєтесь. Дякую!" CreationDate="2021-11-23T12:28:14.053" UserId="69" />
  <row Id="11922" PostId="6801" Score="1" Text="&quot;Грати на нервах&quot; — теж фразеологізм, але той же СУМ таке значення [реєструє](http://sum.in.ua/s/ghraty)." CreationDate="2021-12-08T15:25:10.923" UserId="2994" />
  <row Id="11940" PostId="6802" Score="0" Text="Будь ласка, обґрунтовуйте дописи посиланнями на поважні джерела. Дописи без обґрунтувань викликають заперечення, довгі обговорення і мінуси." CreationDate="2022-01-07T02:25:56.920" UserId="8" />
  <row Id="12355" PostId="6802" Score="0" Text="@BeBraveBeLikeUkraine Будь ласка, доведіть, що вказане мною можна знайти в джерелах, яким можна довіряти." CreationDate="2022-08-28T15:59:30.187" UserId="2864" />
  <row Id="12356" PostId="6802" Score="0" Text="Насправді, це так не працює. Не треба перекладати [*onus probandi*](https://en.wikipedia.org/wiki/Burden_of_proof_(philosophy)) на ваших читачів. Якщо ж, натомість, ви вважаєте, що не існує відповіді у тому вигляді, як того вимагають правила Stack Exchange, тобто, *об'єктивно-обґрунтованої і підкріпленої поважними джерелами*, то ваш допис має містити саме це, а не починатися зі слів «різниця є»." CreationDate="2022-08-28T17:02:23.267" UserId="8" />
  <row Id="12376" PostId="6802" Score="0" Text="Перепишіть. ... і ще 5 якихось символів, щоб можна було вставити це перше слово." CreationDate="2022-08-30T13:22:45.587" UserId="2864" />
  <row Id="11934" PostId="6806" Score="0" Text="Так відповіді на питання немає. Цей questions поганий. Тепер я хоч розумію, чому він такий в'ялий і вимирає. Мені набридло витрачати тут час. Помирайте далі." CreationDate="2021-12-17T09:12:51.943" UserId="2864" />
  <row Id="11936" PostId="6806" Score="0" Text="@AndriyIvanchenko, може, Ви маєте ідеї, як змінити ситуацію на краще?" CreationDate="2022-01-01T07:52:10.350" UserId="4" />
  <row Id="11928" PostId="6812" Score="0" Text="Похована в [Холмі](http://necropolis.uinp.gov.ua/burial?id=2656721275652670858). Перше, що спадає на думку: «Боже поможи» або радше «Боже помилуй». Але, зьвісно, треба доказова база для повної відповідї." CreationDate="2021-12-15T13:42:47.023" UserId="585" />
  <row Id="11931" PostId="6812" Score="0" Text="Я не міг підтвердити цю думку, але один сказав, же то «безьвісно пропавша»." CreationDate="2021-12-15T16:13:14.363" UserId="585" />
  <row Id="11932" PostId="6813" Score="1" Text="Ласкаво просимо до цього сайту! Вітаю з якісним першим дописом!" CreationDate="2021-12-16T14:17:06.993" UserId="8" />
  <row Id="11933" PostId="6813" Score="0" Text="Як на мене, то *пухирець&quot; це щось із рідиною всередині, як-от коли натер руки. Гадаю, що у нас це слово часто вживають у обговорюваному значені, бо калькують з російської &quot;пупьірьішки&quot;." CreationDate="2021-12-16T15:03:30.247" UserId="9" />
  <row Id="11943" PostId="6818" Score="0" Text="Привіт. Я не знаю, чому люди ставлять мінуси, але припускаю, — бо їм важко зрозуміти структуру цієї відповіді: що є основною тезою, а що є аргументами (на підтримку основної тези). Шкода, що відповідь не оцінили. Мені здається, сприйняття відповіді читачами можна змінити невеличким переформулюванням." CreationDate="2022-01-09T07:55:45.090" UserId="4" />
  <row Id="11946" PostId="6818" Score="1" Text="Sasha, дякую за вашу підримку. Більше місяця по крупинкам збирав матеріали, щоб надати розгорнуту відповідь на це запитання. Досі вона ще не завершена. Слід додати як Butternut squash трансформувався в мускатний гарбуз і потрапив до словника Бельгауза, а звідти до радянських енциклопедій і до української класифікації, що їх наслідує радянську. Після того окремим коментарем запитаю на вашу допомогу, Sasha, щоб структурувати інфу і відповідь стала корисною для відвідувачів Stackexchange. Добре?)" CreationDate="2022-01-10T16:01:45.937" UserId="2207" />
  <row Id="11947" PostId="6818" Score="0" Text="Звісно, я лише за! (Просто мені було шкода, що недоліки у формі можуть зашкодити зрозуміти глибину суті.)" CreationDate="2022-01-11T07:43:14.173" UserId="4" />
  <row Id="11941" PostId="6820" Score="1" Text="Дякую за відповідь. Досить цікаво, особливо що всюди є аудіоматеріали. Проте мені більш цікаво було знайти саме українського авторства ресурси. Але з Твоїх посилань теж знайшла для себе кілька речей, тож подяка :)" CreationDate="2022-01-07T20:15:07.210" UserId="4318" />
  <row Id="11942" PostId="6820" Score="0" Text="До речі, у підручника є продовження — «Język ukraiński dla średniozaawansowanych»." CreationDate="2022-01-07T21:06:41.247" UserId="4" />
  <row Id="11944" PostId="6821" Score="0" Text="Будь ласка, завжди обґрунтовуйте свої відповіді посиланнями на поважні джерела. Суб'єктивні і необґрунтовані відповіді провокують суперечки і мінуси." CreationDate="2022-01-09T09:56:02.497" UserId="8" />
  <row Id="11945" PostId="6821" Score="0" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2022-01-09T09:56:44.973" UserId="-1" />
  <row Id="11955" PostId="6821" Score="1" Text="О, фактично усне підтвердження [того, що написано в етимологічному словнику](/a/4624), дякуємо. (Але запитання: я правильно розумію, що відповідне слово в значенні «пан, місцевий володар» є і в ідиші, і в івриті? Чи лише в ідиші?)" CreationDate="2022-01-18T05:53:20.017" UserId="4" />
  <row Id="11960" PostId="6828" Score="2" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/6168/8" CreationDate="2022-01-27T21:20:20.730" UserId="8" />
  <row Id="11961" PostId="6828" Score="3" Text="&quot;Влучний переклад&quot; не дорівнює &quot;перекласти одним словом&quot;. Словотворення одних мов дозволяє одні конструкції, інших — інші. Скажімо, перекладіть російською &quot;уможливити&quot; одним словом. Але якщо ваш запит — знайти переклад чогось одним словом замість усталеного перекладу (а не знайти влучний переклад, який, на думку багатьох, існує й складається з кількох слів) — почекаємо, може, хтось щось знайде." CreationDate="2022-01-27T22:17:29.910" UserId="240" />
  <row Id="11996" PostId="6828" Score="1" Text="@P.Vowk розумію, що влучний переклад важливий, але для мене також важливе словотворення і знаходження інших способів виражатись. Особливо цікаві лаконічніші способи донесення інформації. Вивчаючи англійську, я часто дивлюсь походження тих чи інших слів і там неймовірно багато запозичень. Це мова франкенштейн." CreationDate="2022-02-08T09:56:16.760" UserId="951" />
  <row Id="11997" PostId="6828" Score="0" Text="@RomanMalkevych не розумію, на користь якої позиції ви це кажете. Добре, в англійській багато запозичень. Що ви для себе з того висновуєте?" CreationDate="2022-02-08T12:17:41.360" UserId="240" />
  <row Id="11999" PostId="6828" Score="1" Text="Вам треба бути готовим не тільки шукати спосіб перекласти слово в слово, тобто не змінюючи порядок слів, а й бути готовим перефразувати речення, змінити в ньому порядок слів." CreationDate="2022-02-08T16:52:28.397" UserId="9" />
  <row Id="12006" PostId="6828" Score="0" Text="@P.Vowk я висновую з цього те, що мова таким чином може розвиватись, збагачуватись і не вважатись застарілою або не популярною. В ній з'являється більше відтінків. Це як зі словом хюґе. Просто взяти і перекласти ми його не можемо, бо це буде полотно тексту. Ми маємо знати його сенс і просто перести до своєї мови. Розумію, що запозичення треба робити в міру і знаходити золоту середину в цьому." CreationDate="2022-02-09T10:03:41.623" UserId="951" />
  <row Id="12007" PostId="6828" Score="0" Text="@RomanMalkevych мій коментар не був спрямований проти запозичень. Не розумію, до чого тут вони. Уявіть собі росіянина, який побивається, що вони перекладають &quot;уможливити&quot; як &quot;сделать возможньім&quot; або &quot;обеспечить возможность чего-либо&quot; тощо. Те, що певні способи словотворення не поширені в певній мові, не значить, що унеможливлюються запозичення на кшталт &quot;хюґе&quot;. На моє переконання, ви змішуєте два окремих питання." CreationDate="2022-02-09T13:50:24.657" UserId="240" />
  <row Id="12075" PostId="6828" Score="0" Text="Не бачу нічого поганого в тім, щоб почати ОБИРАТИ, замість &quot;віддавати перевагу&quot;." CreationDate="2022-02-21T00:54:42.880" UserId="2207" />
  <row Id="11969" PostId="6829" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/133656/discussion-on-answer-by-bytebuster--------)." CreationDate="2022-01-30T20:34:45.313" UserId="240" />
  <row Id="11970" PostId="6829" Score="0" Text="1. Діяспорянські діалекти засмічені англіцизмами, не треба їх тягнути в українську мову. 2. Думаю, що у більшості випадків можливо перекласти *предпочитать* одним словом." CreationDate="2022-01-30T20:38:44.747" UserId="9" />
  <row Id="11972" PostId="6831" Score="2" Text="Запит був на переклад одним словом. Я надав такий переклад (щонайменше для теперішнього часу), що не так?" CreationDate="2022-02-03T01:47:04.183" UserId="9" />
  <row Id="11974" PostId="6831" Score="0" Text="@stegetsj ні, одне. Я заміним *я предпочитаю* на *мені ... кращі*. Кількість слів не змінилась." CreationDate="2022-02-03T16:36:11.567" UserId="9" />
  <row Id="11977" PostId="6831" Score="0" Text="@stegetsj Якщо прибрати? Прибрав." CreationDate="2022-02-03T17:38:29.657" UserId="9" />
  <row Id="11985" PostId="6831" Score="0" Text="@stegetsj даруй, тут справді одне слово на переклад &quot;предпочитать&quot;, те, що інше слово змінює відмінок, не робить його перекладом російського дієслова. Просто змінюється узгодження." CreationDate="2022-02-04T13:03:33.580" UserId="240" />
  <row Id="11987" PostId="6831" Score="2" Text="Для прикладу вмѣст: _ѥ червоні і зелені яблока_. Вони однаковоꙓ якостьи, але умовно любю червоні. Менѣ запитують, за порадою Йола: _Які яблока красші?_ Я від такого поставєного запитання, очовидно, спершу подумаю _про загальну думку_, а не про _чому надаю перевагу я сам_. Сподѣваю ся, я достатньо ясно пояснив чому це не відповѣдь." CreationDate="2022-02-04T13:26:17.110" UserId="585" />
  <row Id="11988" PostId="6831" Score="0" Text="@stegetsj Дякую за комент, примусив мене подумати і ось: якщо ви повністю опишете ситуацію, то ваше питання відпаде. Тобто треба розуміти для чого ставлять це запитання. Наприклад, якщо ви стоїте біля ятки з яблуками і незнайомець вас таке запитав, то напевне він питає поради для себе." CreationDate="2022-02-04T13:34:54.393" UserId="9" />
  <row Id="11991" PostId="6831" Score="0" Text="@stegetsj така будова речення є звичною хіба для якихось канцеляристів. Натомість звична така *ці кращі, але (я) беру ті*." CreationDate="2022-02-04T13:40:01.847" UserId="9" />
  <row Id="11992" PostId="6831" Score="0" Text="@stegetsj там ніде не було сказано, що відповідник має не залежати від вмісту. Завжди (щонайменше в теперішньому часі) хочеться і можна перекласти одним словом, але не завжди одним і тим самим." CreationDate="2022-02-04T13:42:25.193" UserId="9" />
  <row Id="11993" PostId="6831" Score="0" Text="Добре, стій на свойому. Свою відповѣдь вже надав, твоя воля сприймати чи нѣ." CreationDate="2022-02-04T13:43:14.453" UserId="585" />
  <row Id="11994" PostId="6831" Score="0" Text="@stegetsj ❤️підхід! Щодо твого *Які яблока красші?*, то можна запитати так *Які яблука обираєш/обиреш/обрав би.* Не можу уявити ситуації де не можна перекласти одним словом. А якщо й є така, то *мені кращі* це точно краще ніж *надавати перевагу* чи *преферувати* - навіть не знаю, яке з двох гірше, настільки погані обидва." CreationDate="2022-02-04T17:28:44.880" UserId="9" />
  <row Id="11995" PostId="6833" Score="2" Text="Гм… Тобто, якщо я правильно розумію, вони радять писати «синьозелений», коли мова, наприклад, про однотонний об'єкт проміжного кольору між синім і зеленим (зелений з нотками синяви), але «синьо-зелений», коли, наприклад, об'єкт чітко двобарвний, тобто поверхня складається з окремих синіх і зелених фрагментів? Це дуже логічно, але от чи дійсно розділятимуть це люди на практиці…" CreationDate="2022-02-06T15:17:31.243" UserId="4" />
  <row Id="12000" PostId="6834" Score="0" Text="*молодой человек* кажуть не тільки парубкам. Частину про *окей* не зрозумів. Як саме треба змінити вимову?" CreationDate="2022-02-08T17:30:23.773" UserId="9" />
  <row Id="12001" PostId="6834" Score="1" Text="частина про окей в сенсі: в російській вимова через &quot;є&quot;, тоді як в українській через &quot;е&quot;" CreationDate="2022-02-08T17:50:07.550" UserId="4404" />
  <row Id="12002" PostId="6834" Score="0" Text="а молодой человек, можеш хоч загуглити, звертаються так лиш до чоловіків" CreationDate="2022-02-08T17:52:29.567" UserId="4404" />
  <row Id="12003" PostId="6834" Score="0" Text="так, до чоловіків, але не тільки до парубків." CreationDate="2022-02-08T17:53:00.107" UserId="9" />
  <row Id="12004" PostId="6834" Score="0" Text="нуу, чоловіків середнього віку дуже рідко" CreationDate="2022-02-08T18:38:12.193" UserId="4404" />
  <row Id="12005" PostId="6834" Score="0" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2022-02-08T19:49:32.110" UserId="-1" />
  <row Id="12009" PostId="6834" Score="0" Text="парубком можна бути і в 80. Я з російськомовного регіону і &quot;молодой человек&quot; там вживали і для старших. Це залежало від того хто називав і з якою ціллю." CreationDate="2022-02-09T14:40:10.413" UserId="9" />
  <row Id="12012" PostId="6834" Score="0" Text="я з вами категорично не згоден, але якось не хочеться розводити про це срач, в кінці кінців, суті того про, що я писав у мершому своєму коментарі, вік не змінить." CreationDate="2022-02-10T17:16:26.693" UserId="4404" />
  <row Id="12008" PostId="6835" Score="0" Text="Схоже, що косяк це група риб, що узгоджено рухаються в якомусь напрямку. Також, здається, як називати скупчення криля залежить від щільності такого скупчення." CreationDate="2022-02-09T14:38:29.757" UserId="9" />
  <row Id="12033" PostId="6837" Score="0" Text="Дякую за відповідь. Скажіть, будь ласка, а десь є приклади &quot;рою крилю&quot;? Я бачу &quot;рій бджіл&quot;, але хіба криль — це комаха?" CreationDate="2022-02-12T13:55:49.860" UserId="240" />
  <row Id="12051" PostId="6837" Score="0" Text="@P.Vowk ні, але в англійській використовують swarm щодо тих і тих." CreationDate="2022-02-15T20:57:40.640" UserId="9" />
  <row Id="12081" PostId="6837" Score="1" Text="Спочатку я був погодився з цією відповіддю. Але зараз вона вже не здається мені обґрунтованою: з того, що англійське _swarm_ застосовують до комах та до крилю і у випадку комах його перекладають як _рій_, необов'язково випливає, що у випадку крилю _swarm_ теж треба перекладати як _рій_." CreationDate="2022-02-22T11:38:18.437" UserId="4" />
  <row Id="12082" PostId="6837" Score="0" Text="За цією логікою &quot;pack of wolves&quot; треба перекладати як &quot;пачка вовків&quot;? В англійській мові багато означень груп тварин які не мають окремого відповідника в українській." CreationDate="2022-02-22T16:03:49.230" UserId="69" />
  <row Id="12083" PostId="6837" Score="1" Text="@Artemix Не зовсім зрозумів ваш приклад, бо я не знаю перекладів інших *pack of smth*, які б перекладались як *пачка чогось*. Все ж мені здається, що ви маєте на увазі, що якщо ми маємо *swarm of bees* як *рій бджіл*, то вважати це аргументом за переклад *swarm of krill* як *рій крилю* це неправильна логіка, так?" CreationDate="2022-02-22T18:03:59.540" UserId="9" />
  <row Id="12084" PostId="6837" Score="0" Text="@Artemix ваша аналогія неправильна, бо таким чином ви відмовляєте в існуванні всім конструкціям, які в українській співпадають з дослівним перекладом" CreationDate="2022-02-23T08:16:49.797" UserId="4413" />
  <row Id="12085" PostId="6837" Score="0" Text="Якщо конструкція існує і співпадає із українською то тут нема нічого &quot;забороненого&quot; чи неправильного, але якщо існування конструкції доводиться лише можливістю дослівного перекладу з англійської, то це вже не працює. Ось наприклад українське слово &quot;стадо&quot;. Якби ми його не знали у нас були б такі варіанти: train/caravan/flock of camels, string/stud of horses, team of oxen, herd/mob of deer, drove of bullocks, sounder of wild boar." CreationDate="2022-02-23T10:54:07.260" UserId="69" />
  <row Id="12094" PostId="6839" Score="1" Text="Бажаю вам здоров'я і якнайшвидшого одужання" CreationDate="2022-03-06T22:51:04.827" UserId="2207" />
  <row Id="12172" PostId="6842" Score="1" Text="Ви, може, й не спеціаліст, але мені дуже сподобалася ваша відповідь. Детально, дотепно, зрозуміло." CreationDate="2022-04-15T20:05:47.250" UserId="1118" />
  <row Id="12013" PostId="6843" Score="0" Text="так а яка відповідь на запитання?" CreationDate="2022-02-10T21:49:35.317" UserId="9" />
  <row Id="12016" PostId="6843" Score="0" Text="@Yola, наскільки я розумію, можна підсумувати так: при фонологічному (фонематичному) переданні stegetsj радить використовувати **два** символи МФА (на відміну від моєї відповіді, де я кажу про один; які саме — не зазначає, лише кириличні відповідники), а при фонетичному — до **п'яти** (зазначено в таблиці)." CreationDate="2022-02-11T07:29:41.317" UserId="4" />
  <row Id="12017" PostId="6843" Score="0" Text="@stegetsj, я, якщо чесно, як і Yola, теж не відразу зрозумів, який висновок. Ваша відповідь однаково добра, але, можливо, було б ще краще, якби Ви візуально відділили основну тезу (остаточні висновки). І, можливо, ще написали, які саме символи радите використовувати у фонологічному записі (хоча запитання не зовсім однозначне, можливо, воно стосується лише фонетичного запису)." CreationDate="2022-02-11T07:29:55.847" UserId="4" />
  <row Id="12018" PostId="6844" Score="0" Text="В цих випадках підходить слово &quot;раптом&quot;" CreationDate="2022-02-11T10:27:29.000" UserId="69" />
  <row Id="12032" PostId="6846" Score="1" Text="Вітаю на сайті Ukrainian.SE! Дякую за питання, справді цікаво дізнатися більше про це слово. Ви могли би додати до свого питання інформацію про те, що означає це слово у вашому реґіоні? Так може бути легше шукати. Можете натиснути під вашим текстом на Edit і додати інформацію." CreationDate="2022-02-12T13:44:09.463" UserId="240" />
  <row Id="12019" PostId="6848" Score="0" Text="Цікава ваша думка. Як гадаєте, чи піде українській мові на користь якщо ми почнемо вживати *случай* у значені *випадок*?" CreationDate="2022-02-11T19:19:59.013" UserId="9" />
  <row Id="12020" PostId="6848" Score="1" Text="@Yola В цьому питаннї менї, якщо чесно, однаково. Якщо говориш свойою говіркою, котра має такого слова — продовжуй на здоровя! Зьвісно, _випадок_ красше звуче через відсутність такого _с_, а також є поширенїшим словом. Якщо ж говорити з суто етѵмолоґічного погляду, тобто надчистомовства, то _случай_ має певну перевагу, бо давнє слово, що переішло до української, а _випадок_ може бути запозикою з Ляської. Тож, відповідь залеже від того, як і що вкладаєш в _користь_." CreationDate="2022-02-11T22:02:35.770" UserId="585" />
  <row Id="12021" PostId="6848" Score="0" Text="Мені здається, що ви не зовсім праві кажучи, що *случай* сприймають за діалектизм, бо його здебільшого сприймуть за суржик." CreationDate="2022-02-12T03:20:12.100" UserId="9" />
  <row Id="12022" PostId="6848" Score="0" Text="А доукраїнські це які часи? І чому наявність слова в ті часи означає, що це не московізм?" CreationDate="2022-02-12T03:29:13.200" UserId="9" />
  <row Id="12034" PostId="6848" Score="0" Text="@Yola 1) то є сумна правда, що значна частина люду, котра знайома лише з державною україською, сприймають будь-яке незвичне слово, пак схоже з сусїдними мовами, як суржик або полонізм, нп. ± подібна доля з _держати_, _ждати_ ітд; 2) коли були протодіялекти і ранїше; тут вже згадані як давньоруська (грубо: мова Русьи), а також старословʼянська. Чому не московізм? Бо тоді а) московської мови теж не було; б) українські говірки мусили би втратити слово геть, а потім перезапозичити, що такого, якщо поглянути на вжитки, не було." CreationDate="2022-02-12T16:15:27.497" UserId="585" />
  <row Id="12023" PostId="6849" Score="0" Text="Вітаємо на Ukrainian.SE! На цьому сайті можна ставити питання й отримувати на них відповіді. Я даю вам шанс поставити питання, базуючись на хоча би якихось джерелах. Ви можете це зробити, натиснувши edit під вашим текстом." CreationDate="2022-02-12T13:14:31.090" UserId="240" />
  <row Id="12024" PostId="6849" Score="2" Text="@P.Vowk, натомість пропоную вам (на правах модератора) відредагувати це запитання, щоб прибрати звідси емоційні вислови «бісить», «брешуть», «ріже вухо» тощо. Запитання має бути об'єктивним і запрошувати до об'єктивних відповідей. Воно не зобов'язане містити посилання, хоча зобов'язане продемонструвати спробу самостійного пошуку відповіді." CreationDate="2022-02-12T13:17:30.660" UserId="8" />
  <row Id="12026" PostId="6849" Score="0" Text="@bytebuster спробував трохи змінити, але мені однаково виглядає як кандидат на видалення, навіть після мого редагування. Мінус на питанні мій, адже воно не дотягує станом на зараз до прийнятного на нашому сайті рівня дискусії." CreationDate="2022-02-12T13:19:39.730" UserId="240" />
  <row Id="12028" PostId="6849" Score="0" Text="@P.Vowk емм, не згоден. Мені здається, що запитання про «одразу-відразу» може отримати товстий трафік, як [«овець»](https://ukrainian.stackexchange.com/q/2848/8), бо багато хто з україномовних не відчувають користі від української протези. Авжеж, якщо гарно відредагувати." CreationDate="2022-02-12T13:23:12.387" UserId="8" />
  <row Id="12043" PostId="6849" Score="0" Text="@stegetsj але ж шкода відповіді. Може створити ще одне більш загальне, а з цього поставити *див. також*?" CreationDate="2022-02-13T23:31:29.633" UserId="9" />
  <row Id="12045" PostId="6849" Score="0" Text="@stegetsj, можливо, що й так. Проблема цього сайту в тім, що ідей — багато, а виконавців — мало. Створення канонічних запитань (або канонізація наявних) — це складна задача, але вона під силу модераторам і high-rep users. На жаль, вони цим не займаються. Тут же у цій гілці мав бесіду з P.Vowk, але, на жаль, він видалив мої думки з цього приводу. Певно, він вирішив, що я свої коментарі писав особисто йому, а не для всіх." CreationDate="2022-02-14T05:10:47.233" UserId="8" />
  <row Id="12046" PostId="6849" Score="0" Text="@bytebuster хіба необхідно мати права модератора, щоб відредагувати запитання?" CreationDate="2022-02-14T17:33:52.123" UserId="9" />
  <row Id="12052" PostId="6849" Score="0" Text="Мене особисто обурює трішки інше: коли кажуть, мовляв, слово _відразу_ двозначне (прислівник зі значенням «зараз же» і давальний відмінок іменника _відраза_ у значенні «огида»), а _одразу_ допомагає усувати цю неоднозначність. На мій погляд, це просто фонетичні форми, що є повними синонімами в обох значеннях (прислівник і давальний відмінок відповідного іменника)." CreationDate="2022-02-16T06:54:38.027" UserId="4" />
  <row Id="12091" PostId="6849" Score="0" Text="I’m voting to close this question because it's not a question" CreationDate="2022-02-28T15:31:26.517" UserId="2097" />
  <row Id="12563" PostId="6849" Score="1" Text="Перестворив: [Префікси і прийменники _од-_ і _від-_](//ukrainian.stackexchange.com/q/7127/585)" CreationDate="2023-01-18T02:45:45.453" UserId="585" />
  <row Id="12025" PostId="6850" Score="0" Text="Вітаю на цьому сайті. Поясніть, будь ласка, чому ви використовуєте r2u, московсько-український словник-перекладач? Чому, наприклад, не з монгольської чи з гінді? Дякую." CreationDate="2022-02-12T13:19:31.197" UserId="8" />
  <row Id="12027" PostId="6850" Score="2" Text="@bytebuster підозрюю, тому, що там швидко видаються Кримський із Єфремовим і Грінченко, які серед користувачів Ukrainian.SE наче вважаються поважними джерелами." CreationDate="2022-02-12T13:21:00.420" UserId="240" />
  <row Id="12030" PostId="6850" Score="1" Text="@bytebuster тому що з монгольської чи з гінді нема або є, але дуже маленькі." CreationDate="2022-02-12T13:33:30.890" UserId="9" />
  <row Id="12038" PostId="6850" Score="0" Text="У Грінченка немає жодного &quot;одразу&quot;. Тому що визнати широко представлене існування в українській літературній мові префікса &quot;од&quot; для такої людини як Грінченко було непросто. І він власне цього не зробив. Проблема, розумієте, існує. Це польська фонетична норма, яка чомусь пролізла в наші ЗМІ. Od razu - це полонізм. Він міг широко існувати, наприклад, і на Поділлі. Спочатку пролізло слово &quot;неодмінно&quot;, яке порушило фонетичні норми. Після цьо" CreationDate="2022-02-13T16:44:02.457" UserId="4433" />
  <row Id="12044" PostId="6851" Score="0" Text="Я хотів би запропонувати до використання ще два слова. *Імовірно* як прямий переклад/відповідник *probably*. І *вірогідно* -- те, що *віри гідно*, тобто таке ймовірність чого сягає десь 99%." CreationDate="2022-02-13T23:46:23.083" UserId="9" />
  <row Id="12055" PostId="6853" Score="0" Text="&quot;Дїєслово піти перебрало на собі функції бути, тому слово зникло&quot; - як це зникло?" CreationDate="2022-02-17T10:13:15.037" UserId="767" />
  <row Id="12056" PostId="6853" Score="0" Text="Слово _бути_, в тому числї в анґлійській, зазвичай є уставним замінником дїєслів, якщо їх немає. Якщо зʼявляється якесь дїєслово, то _бути_ зникає. Пор. _я [є] тут_ → _Я співаю тут_; _I should be here_ → _I should sing here_." CreationDate="2022-02-17T11:56:55.437" UserId="585" />
  <row Id="12128" PostId="6853" Score="0" Text="Таким чином, &quot;напевно&quot; у значенні прислівника можна перекласти російською як &quot;наверняка&quot;. Цікаво, що слово поєднює у собі протилежні значення — впевненість (як прислівник) і невпевненість (як вставне слово) :)" CreationDate="2022-04-01T10:37:54.747" UserId="4553" />
  <row Id="12064" PostId="6854" Score="2" Text="Про всяк випадок: на цьому сайті дуже заохочуються спроби самостійного дослідження теми. Це не означає, що відвідувач має розв'язати своє питання самостійно (тоді б не було запитання). Але бажано принаймні спробувати й написати, на чому саме спинилися (наприклад: «у такому-то джерелі написано _у дусі_, а в такому-то — _у духові_, і тому я не можу зробити остаточний висновок самостійно»)." CreationDate="2022-02-19T10:07:22.397" UserId="4" />
  <row Id="12099" PostId="6854" Score="0" Text="На сайтах мереж Stack Exchange ви, як той хто ставить питання, **зобов'язані** зробити максимальний research, перш ніж ставити питання. Питання такого роду належать гугл пошуку і відповідь до них знаходиться за 20 секунд. Інакше, ваші питання будуть закриватися та вони будуть отримувати даунвоути." CreationDate="2022-03-13T10:09:37.670" UserId="2097" />
  <row Id="12053" PostId="6857" Score="1" Text="З одного боку, мені дуже імпонує Ваша позиція. Але з іншого: [Панас Мирний](https://uk.wikipedia.org/wiki/Панас_Мирний) (на якого посилаєтеся зокрема й Ви) жив до СРСР. (А ще були Іван Котляревський, Григорій Квітка-Основ'яненко, Тарас Шевченко, Олекса Стороженко, Іван Нечуй-Левицький, Олександр Кониський, Леся Українка, Марко Кропивницький і інші, і вони теж вживали це слово.)" CreationDate="2022-02-16T17:36:20.933" UserId="4" />
  <row Id="12054" PostId="6857" Score="1" Text="Хоча, правду кажучи, у часи СРСР, здається, відносна популярність цього слова доволі зросла: https://imgur.com/78DgcRi. (Але при цьому, здається, існувало воно завжди.)" CreationDate="2022-02-16T17:43:02.757" UserId="4" />
  <row Id="12069" PostId="6857" Score="1" Text="@Sasha Дуже цікавий ресурс! Дякую. Мабудь якось ігнорував це слово в творах Шевченка, або тепер став більше уважнішим до таких слів. Але я всеж таки казав не тільки про те що воно не наше, але ще й за те як звучить слово Красивий в нашій мові." CreationDate="2022-02-20T13:17:19.667" UserId="4450" />
  <row Id="12070" PostId="6857" Score="0" Text="Ну, як звучить — це доволі суб'єктивно. Хоча з іншого боку, якщо ми вже маємо _гарний_, _красний_ тощо, то, може, і без слова _красивий_ можна було б обійтися. (Але ми маємо і однокорінні слова: _краса_, _красний_, _прикрашати_ тощо — і слова зі схожими суфіксами: _сміливий_, _хтивий_ тощо)." CreationDate="2022-02-20T13:59:03.553" UserId="4" />
  <row Id="12057" PostId="6858" Score="3" Text="Я думаю, ця калька має первісне джерело в європейських мовах: «as a consequence» ([Macmillan Dictionary](https://www.macmillandictionary.com/dictionary/british/as-a-consequence-in-consequence), [Collins English Dictionary](https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/in-consequence-as-a-consequence)) і т.ін." CreationDate="2022-02-18T06:13:02.363" UserId="4" />
  <row Id="12058" PostId="6858" Score="3" Text="Найперше трапляння «як наслідок» саме як вставного словосполучення (наприклад, щоб не було «це не можна розглядати як наслідок») і саме без залежних слів (щоб не «як наслідок &lt;чогось&gt;»), яке я бачу, — це [1912 року в Грушевського](https://www.m-hrushevsky.name/uk/Publicistics/1907/VyzvolennjaRosii/Nejmovirno.html); але там цитата, і він, можливо, справді цитує якийсь російський указ. А перше, що точно оригінальне — 1923, Юрко Тютюнник: «Момент переходу до наступу був невдало вибраний і, як наслідок, поразка — ціль не була осягнута» («Зимовий похід 1919-20 рр»)." CreationDate="2022-02-18T06:28:16.277" UserId="4" />
  <row Id="12093" PostId="6858" Score="1" Text="Зазвичай вживають &quot;в наслідку&quot; тих або інших обставин трапилися ті чи інші речі (події). щоб речення було синтаксично впорядкованим" CreationDate="2022-03-06T22:49:27.230" UserId="2207" />
  <row Id="12098" PostId="6858" Score="0" Text="[3 результат в моєму гугл пошуку](https://onlinecorrector.com.ua/uk/%D0%BE%D1%82%D0%B6%D0%B5-%D1%83-%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1/). Чергове нагадування: перш ніж запитувати ви **мусите** докласти всіх зусиль, щоб знайти відповідь на питання самі. **Це найголовніше правило всієї мережі Stack Exchange.** Я б взагалі флагував таке питання як &quot;needs improvement&quot;" CreationDate="2022-03-13T10:06:15.800" UserId="2097" />
  <row Id="12101" PostId="6858" Score="0" Text="А до чого ваш пошук тут? Питання не про &quot;отже&quot; і &quot;таким чином&quot;." CreationDate="2022-03-15T15:53:33.453" UserId="3229" />
  <row Id="12062" PostId="6859" Score="0" Text="Вітаю на сайті. Перепрошую, але у нас не прийнято писати вітання, подяки чи інформацію про себе прямо в тексті запитань/відповідей. Вдячність краще висловлювати оцінками і/або відповідаючи на чужі записання. Про себе можна написати [в профілі](/users/edit/4455). (Утім, щодо коментарів наші настанови не такі суворі :).)" CreationDate="2022-02-19T09:56:12.330" UserId="4" />
  <row Id="12071" PostId="6859" Score="0" Text="Вживання прийменника &quot;по&quot; не властиве для української мови. Кажуть &quot;дивитися у телевізорі&quot;, &quot;вдарити м'яча&quot;." CreationDate="2022-02-20T23:13:16.413" UserId="2207" />
  <row Id="12061" PostId="6861" Score="0" Text="перепрошую, ви без жодного коментаря до питання вирішили просто відповісти?" CreationDate="2022-02-19T09:40:10.380" UserId="240" />
  <row Id="12063" PostId="6861" Score="2" Text="@P.Vowk, Ви натякаєте, що я мав спочатку написати про бажаність самостійного дослідження? Мабуть, Ви маєте рацію." CreationDate="2022-02-19T10:00:27.037" UserId="4" />
  <row Id="12066" PostId="6861" Score="1" Text="Дякую за вичерпну відповідь!" CreationDate="2022-02-19T16:50:30.067" UserId="4440" />
  <row Id="12068" PostId="6862" Score="0" Text="Величезне вам спасибі! Дуже допомогли!" CreationDate="2022-02-20T13:01:35.473" UserId="4455" />
  <row Id="12072" PostId="6862" Score="0" Text="Щодо вжитку прийменника ПО, існує гарна відповідь https://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-po-krok-tretij/&#xA;Українською кажуть &quot;вийти на люди&quot;." CreationDate="2022-02-20T23:21:16.120" UserId="2207" />
  <row Id="12073" PostId="6862" Score="1" Text="@RomanMikhol, «щодо вжитку прийменника ПО» — так, ним не варто зловживати, але це не означає, що його не існує. Є «вибитися/вивести/вийти в люди» і «вийти на люди» — це зовсім різні значення (але, так, в обох випадках «нешкільний» знахідний відмінок)." CreationDate="2022-02-21T00:15:03.047" UserId="4" />
  <row Id="12092" PostId="6862" Score="0" Text="@Sasha, &quot;вибитися в люди&quot; - так звучить. Але спробуйте створити речення з іншими формами. У мене виходить лише &quot;вийти до людей&quot; або &quot;вийти (з'явитися) на люди&quot;. А &quot;вивести&quot; тільки &quot;в офшор&quot; або &quot;на чисту воду&quot;." CreationDate="2022-03-06T22:42:12.647" UserId="2207" />
  <row Id="12095" PostId="6862" Score="1" Text="@RomanMikhol, мені особисто здається, що є багато варіантів. І їх згадував СУМ-11. Але, мабуть, Ви маєте рацію, що деякі значно вживаніші за інші." CreationDate="2022-03-07T08:59:02.687" UserId="4" />
  <row Id="12171" PostId="6862" Score="0" Text="Ну, чесно кажучи, російськомовним школярам теж вбивають в голови, що правильно «по приезде», «по окончании», «по завершении» тощо, коли це «по» має значення «після». Але на Росії усе це давно вважається кніжним стілєм, тому…" CreationDate="2022-04-15T19:57:27.083" UserId="1118" />
  <row Id="12076" PostId="6864" Score="2" Text="Спочатку мене взяли сумніви, бо сама по собі «Вікіпедія» — не дуже надійне джерело, якщо вона не посилається на щось. Але з іншого боку подібне бачимо на сайті Державного агентства меліорації та рибного господарства України — на сторінці [«Про результаты XXXIII сесії ККАМЛР» від 05.12.2014](https://darg.gov.ua/_pro_rezuljtaty_xxxiii_sesiji_0_1_0_1702_1.html): «Сума відсотків перевищує 100%, оскільки враховується, що строк ефективної роботи в окремих районах буде відрізнятись (в залежності від термінів, коли море замерзне, чи утворяться скупчення криля тощо)» (хоча грамотність там не 100%)." CreationDate="2022-02-21T08:26:28.643" UserId="4" />
  <row Id="12077" PostId="6864" Score="1" Text="@Sasha Погоджуюся з вашою думкою. Вікіпедія - це не професійний тлумачний словник. Втім, на відміну від урядових порталів, Вікі-спільнота хоча б час від часу перевіряє статті і виправляє помилки." CreationDate="2022-02-21T08:49:48.990" UserId="2207" />
  <row Id="12078" PostId="6864" Score="1" Text="Так, згоден. І там, і там є плюси й мінуси. (От тільки тепер помітив «Про результат**ы**». А раніше кинулася вічі форма «криля» (замість словникового  «крилю»).)" CreationDate="2022-02-21T08:58:55.757" UserId="4" />
  <row Id="12079" PostId="6865" Score="2" Text="Вибачте, але мені здається, це не відповідає на запитання. (Може, на заголовок, але не на оснавний текст.)" CreationDate="2022-02-21T10:22:29.513" UserId="4" />
  <row Id="12080" PostId="6865" Score="0" Text="Всьо так, як написав Саша: не во̂дпове̂дає на запитання. Також очьовидно, що геть не читалиʼсте мого запитання, бо вже згадувавʼем там Вікіпедію, котра _без джерел, наводе_ з тою самою ланкою." CreationDate="2022-02-21T17:06:31.170" UserId="585" />
  <row Id="12966" PostId="6865" Score="0" Text="@Sútnôstj, моя відповідь покликана доповнити вже існуючі від інших учасників, надає відповіді щодо перекладу наведених прикладів з посиланнями на першоджерела та роз'яснює за яким принципом оригінальні кольори отримали свої назви." CreationDate="2023-10-14T10:58:34.037" UserId="2207" />
  <row Id="12096" PostId="6868" Score="0" Text="Здається, що зграя це про скупчення, в якому можна виокремити окремих особин, а рій більше про скупчення, в якому окремих учасників не видно чи майже не видно. Тобто, гадаю, що зграєю можна назвати маленьке скупчення зазвичай дорослого крилю, в якому можна розпізнати окремих учасників." CreationDate="2022-03-08T03:47:45.130" UserId="9" />
  <row Id="12103" PostId="6876" Score="0" Text="Забагато шани всяку мерзоту з Великої літери позначати. &#xA;&quot;Прислухайтесь, як океан співає —&#xA;Народ говорить. І любов, і гнів&#xA;У тому гомоні морськім. Немає&#xA;Мудріших, ніж народ, учителів;&quot;" CreationDate="2022-03-17T22:01:50.043" UserId="2207" />
  <row Id="12102" PostId="6877" Score="2" Text="Не певен, що варто пов'язувати антономазію і написання з малої літери задля вираження неповаги. Антономазію можуть застосовувати незалежно від того, добра людина/риса чи погана: робінзон, ментор, меценат. А явище написання з малої літери задля вираження неповаги безумовно існує, але це, мені здається, окрема річ." CreationDate="2022-03-17T07:20:57.027" UserId="4" />
  <row Id="12104" PostId="6878" Score="0" Text="Чи знаьете, коли зо̂ьавила сьа *указка*? Но і ьак алтернатіва: *указник* і *укажчик*." CreationDate="2022-03-19T17:33:12.540" UserId="585" />
  <row Id="12105" PostId="6878" Score="0" Text="@stegetsj на жаль, не знаю коли. Можу припустити, що з першими сучасними школами чи географічними товариствами, може й сотні років тому." CreationDate="2022-03-19T18:28:12.113" UserId="9" />
  <row Id="12106" PostId="6878" Score="0" Text="@stegetsj хіба *-жчик* це українське словотворення?" CreationDate="2022-03-19T18:29:00.987" UserId="9" />
  <row Id="12107" PostId="6878" Score="0" Text="Но, наросток *-чик* — так, так само *-ьчик* проти *-ник*. Правда, о̂н переважно дльа живого: *хлопчик*, *пальчик*, *заьчик*, *зубчик*, *докажчик*, *покажчик* (проти *показник*, котре маье гинше значеннє) ітд. Не можу ручати сьа на 100 %, але поки схоже на Украьинське." CreationDate="2022-03-19T20:48:46.503" UserId="585" />
  <row Id="12177" PostId="6878" Score="1" Text="@stegetsj я бачив [таку думку](https://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?t=3466): *Тобто слова на -чик [без ознаки здрібнілості] в нас одиничні, на кшталт: небіжчик – полонізм, є варіянт небіжник і поширеніше слово покійник; братчик — тут, можливо, якраз здрібніла форма. Власне, усім словам з -чик, які не вписуються в українські норми творення [варваризмам], є в українській заміна, зокрема таким поширеним росіянізмам, як льотчик, датчик, покажчик. Деколи така заміна незвична.*" CreationDate="2022-04-24T16:30:45.537" UserId="9" />
  <row Id="12178" PostId="6878" Score="1" Text="Ага, бачу, тобто _чик_ переважно дльа означенньа здро̂бнилостьи; згадані мноьу _хлопчик_, _пальчик_, _зубчик_, _заьчик_ по̂дпадаьуть по̂д це. Тож така думка маье по̂дґрунтьа." CreationDate="2022-04-24T19:22:42.513" UserId="585" />
  <row Id="12108" PostId="6882" Score="1" Text="споріднене, але не те, що тут треба." CreationDate="2022-03-24T12:25:33.347" UserId="9" />
  <row Id="12119" PostId="6882" Score="0" Text="Недостатньо аргументована відповідь." CreationDate="2022-03-26T11:59:10.160" UserId="2097" />
  <row Id="12109" PostId="6884" Score="0" Text="Вітаю Вас на сайті. _Вказіниця_ — це дуже цікавий варіант. Але в нашій спільноті склалася така традиція, що відповіді обґрунтовують, а не просто наводять ідеї. Наприклад, можна навести словники, які пропонують це слово, або приклади літератури, де воно вживається." CreationDate="2022-03-25T09:07:15.153" UserId="4" />
  <row Id="12110" PostId="6884" Score="0" Text="От, наприклад, що я знайшов у Google Books: [«Тим часов Горлов підійшов до картини, в руках його була довга вказівниця»](https://books.google.com.ua/books?id=9FznAAAAMAAJ&amp;q=вказівниця) в пригодницькому романі Івана Власенка (1987) і [згадка](https://books.google.com.ua/books?id=sbHqAAAAMAAJ&amp;q=вказівниця) в книжці «Українська лексика кінця двадцятого століття». Це варто було б добати у відповіль, щоб зробити її [доброю](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/). Також, для чесності, варто було б зазначити, що слово вживають доволі рідко й словники його поки не наводять." CreationDate="2022-03-25T09:18:25.433" UserId="4" />
  <row Id="12113" PostId="6884" Score="0" Text="Дякую! А як же тоді словники пропонують перекладати &quot;указку&quot;?" CreationDate="2022-03-25T09:29:22.737" UserId="320" />
  <row Id="12115" PostId="6884" Score="1" Text="Сучасні українські словники, наслідуючи радянські, вважають, що в українській мові є слово _указка_ (наприклад, [1](http://sum.in.ua/s/ukazka), [2](https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/)) і, відповідно, що російське _указка_ перекладається українським _указка_. Можна, звісно, стояти на позиції, мовляв, це не притаманне українській мові слово, а результат зросійщення, і словники варто виправляти (така позиція, по-моєму, цілком доречна, якщо її обґрунтувати — чому саме Ви вважаєте це слово непритаманним українській мові). Але поки що, наскільки я можу судити, словники саме за _указку_ :-/." CreationDate="2022-03-25T10:05:18.130" UserId="4" />
  <row Id="12111" PostId="6885" Score="0" Text="Знов-таки, як і [тут](/a/6884), Ви пропонуєте дуже доречні варіанти. Цього разу нема сумнівів в їхній коректності (того разу слово було несловникове). Але однаково відповідь варто було б трішки розширити." CreationDate="2022-03-25T09:21:59.120" UserId="4" />
  <row Id="12125" PostId="6885" Score="0" Text="Друзі, якщо чесно, давно я не бачив такої недоброзичливої спільноти, як у вас. Мова - це не словники, які написали дядьки в окулярах, які прожили все життя в Києві і ніколи не бачили корови, мова жива, вона усюди, і те, що є в книзі, має віддзеркалювати те, що є в житті. Чому не можна дати посилання &quot;почув на Закарпатті&quot;, або &quot;так каже моя бабуся&quot;? Ось чому я покинув університет: бо в ньому не заохочують до ініціативи, а зовсім навпаки, муштрують копірайтерів. На цій мінорній ноті покидаю вашу педантичну спільноту, яка так старанно хоче послужити Україні, що аж відлякує від себе людей." CreationDate="2022-03-30T08:08:42.570" UserId="320" />
  <row Id="12126" PostId="6885" Score="0" Text="@AlecOwski, чесно кажучи, я з Вами згоден — нам не завадило би додати відкритості/емпатії. Але тон спільноти — це не незмінна річ, а просто середнє арифметичне поглядів найактивніших учасників. Приєднуйтеся — і, можливо, Ви зможете змінити його на краще." CreationDate="2022-03-31T14:37:10.240" UserId="4" />
  <row Id="12112" PostId="6886" Score="0" Text="Те саме, що й [тут](/a/6885). (Можливо, це було помилкове рішення засновників сайту, але ми намагалися зробити одним із принципів цього сайту доказовість/перевірюваність.) Але в будь-якому разі дуже дякую за участь!" CreationDate="2022-03-25T09:25:38.893" UserId="4" />
  <row Id="12116" PostId="6887" Score="1" Text="Дякую. я, з вашого дозволу, вніс правки з метою підкреслення вагомості авторів, бо bounty передбачає &quot;is looking for an answer from a reputable source&quot;." CreationDate="2022-03-25T22:52:11.043" UserId="8" />
  <row Id="12121" PostId="6888" Score="1" Text="Вітаємо на цьому сайті і дякуємо за ґрунтовну відповідь. Варто зауважити, що у запитанні прямо йшлося про *«предмет, який захищає від дощу»*. Тому у майбутньому, будь ласка, зосереджуйтеся на безпосередній відповіді на запитання. Сторонні значення згаданого слова можуть бути *однією із частин* більш широкої відповіді, але не єдиною її частиною." CreationDate="2022-03-28T16:31:25.690" UserId="8" />
  <row Id="12595" PostId="6889" Score="0" Text="Цікава відповідь, але я б посперичався. Наприклад ядро ОС Linux може бути встановлено (і встановлюється) і на ПК і на телефони (і на машини і годиники і т.д.). Ба більше, навіть ціла ОС, а не хіба її ядро може бути встановлено і на ПК і на мобільний пристрій (планшет) наприклад Windows або Ubuntu." CreationDate="2023-02-08T21:05:36.493" UserId="55" />
  <row Id="12606" PostId="6889" Score="0" Text="@Gluttton Дякую що зауважили, та не бачу приводу до суперечки. Адже ,історично, Desktop - ПК (персональний комп‘ютер або ще настільний комп‘ютер), що складається з монітору, клавіатури і самого топа. Похідним від нього є ноутбук." CreationDate="2023-02-16T13:03:03.703" UserId="2207" />
  <row Id="12131" PostId="6890" Score="0" Text="you can add posts in English or Ukrainian, posts in other languages will be deleted." CreationDate="2022-04-01T11:21:03.123" UserId="9" />
  <row Id="12132" PostId="6890" Score="0" Text="@Yola thanks for the answer! I can translate my post. Could you provide a link to page where this rule is published and where new users can read it? I was looking for it at ukrainian.stackexchange.com/help/on-topic, but this page is almost empty. BTW, is this rule related only to posts or comments as well?" CreationDate="2022-04-01T11:27:06.230" UserId="4553" />
  <row Id="12137" PostId="6890" Score="0" Text="@belkka, sorry for inconvenience. It was discussed [here](//area51.meta.stackexchange.com/q/25748) and [here](http://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/4). But you are right that it's not easy to find that information :(." CreationDate="2022-04-01T14:34:38.730" UserId="4" />
  <row Id="12140" PostId="6890" Score="1" Text="Автор переклав запитання. Чи не варто зняти мінуси?" CreationDate="2022-04-01T14:44:37.210" UserId="4" />
  <row Id="12133" PostId="6891" Score="1" Text="If downvote, please, tell how can I improve the answer. I believe it can help others" CreationDate="2022-04-01T11:40:53.777" UserId="4553" />
  <row Id="12136" PostId="6891" Score="0" Text="Я трішки дурнуватий, але я не розумію: чому цю відповідь мінусують?" CreationDate="2022-04-01T14:20:55.810" UserId="4" />
  <row Id="12139" PostId="6891" Score="2" Text="@Sasha, ну, наприклад, тому, що запитання позначене [tag:from-english], але чомусь і до запитання, і до відповіді штучно притягнуті джерела, які нам розповідають про переклад з англійської на якийсь північний діалект староболгарської. :)" CreationDate="2022-04-01T14:43:34.287" UserId="8" />
  <row Id="12145" PostId="6891" Score="0" Text="Comments are not for extended discussion; this conversation has been [moved to chat](https://chat.stackexchange.com/rooms/135221/discussion-on-answer-by-belkka---card-drafting-game-)." CreationDate="2022-04-01T15:28:05.470" UserId="4" />
  <row Id="12146" PostId="6893" Score="0" Text="Варто зауважити, що *&quot;to whip up&quot;* — то є phrasal verb, і воно за означенням не відповідає потребі щодо передачі змісту одним словом. Можливо, варто відмовитися від такої вимоги як від занадто сильної? В сенсі, шукати саме «короткий синонім» (як у тексті запитання), а не «одним словом» (як у tag)." CreationDate="2022-04-07T20:29:54.843" UserId="8" />
  <row Id="12149" PostId="6893" Score="0" Text="Можливо Ви праві, дякую" CreationDate="2022-04-08T17:54:10.337" UserId="4567" />
  <row Id="12147" PostId="6894" Score="1" Text="Теж думав про ці слова, але не наважився написати відповідь, бо вони все ж мають підтекст неякісного результату тоді як та пані, мабуть, робить чудові і смачні пироги. Ммм... ))" CreationDate="2022-04-08T14:16:00.300" UserId="9" />
  <row Id="12148" PostId="6894" Score="1" Text="Дійсно, у тексті немає негативної конотації, однак дякую за відповідь все одно" CreationDate="2022-04-08T17:53:01.453" UserId="4567" />
  <row Id="12181" PostId="6912" Score="0" Text="Thank you! I knew about the first two but they sounded even more like &quot;have to&quot;. Followup questions: Is &quot;слід&quot; in common use? Does &quot;Мені треба готувати але я не буду&quot; (if that's even correct) sound like a sensible Ukrainian sentence? (In English &quot;I should cook but I won't&quot; is perfectly normal but &quot;I have to cook but I won't&quot; sounds odd, because if you have to then you generally will, so I'm trying to use that to see if Ukrainian is more ambiguous there.) How would you normally say that in Ukrainian?" CreationDate="2022-04-29T15:53:17.387" UserId="4507" />
  <row Id="12182" PostId="6912" Score="1" Text="@weronika, &quot;Мені треба готувати але я не буду&quot; sounds perfectly ok for me. If it's not an &quot;external&quot; requirement (from someone else) but rather my own need to have some food, then I would rather say &quot;мені варто було б готувати їжу, але я не буду&quot; (but your variant also looks fine for me)." CreationDate="2022-04-29T19:19:55.467" UserId="4" />
  <row Id="12183" PostId="6912" Score="1" Text="Two side notes: (1) The meaning of the word _готувати_ is simply &quot;to prepare&quot;. It may be used not only for food but also for everything else. So in some cases it would make sense to say explicitly what you need to prepare — _готувати їжу_ (&quot;to prepare food&quot;) while in other cases it's not required. (2) Punctuation rules in Ukrainian are slightly different from English ones, we usually put comma before _але_." CreationDate="2022-04-29T19:21:29.083" UserId="4" />
  <row Id="12184" PostId="6912" Score="0" Text="Thank you for the extra information! Makes sense." CreationDate="2022-04-30T14:26:20.210" UserId="4507" />
  <row Id="12200" PostId="6918" Score="0" Text="Переважно взаємозамінні" CreationDate="2022-05-28T22:48:55.080" UserId="2207" />
  <row Id="12772" PostId="6918" Score="0" Text="Дещо схоже запитання: [«Що в нього, що з ним, що про нього тощо»](/q/7138)." CreationDate="2023-06-18T06:24:50.320" UserId="4" />
  <row Id="12248" PostId="6919" Score="1" Text="Я ж не прошу створити нове слово. Я прошу конструкцію в межах дійсного, сучасного мовного корпусу." CreationDate="2022-07-04T15:07:52.147" UserId="538" />
  <row Id="12187" PostId="6920" Score="0" Text="Вітаємо на цьому сайті. Будь ласка, публікуйте різні запитання окремо один від одного. Звісно, окрім випадку, коли ви самі вважаєте, що ці три запитання по своїй суті є одне й те саме (мені здається, що №1 та №3 однакові, а №2 суттєво відрізняється від них)." CreationDate="2022-05-19T07:24:29.787" UserId="8" />
  <row Id="12192" PostId="6920" Score="0" Text="&gt; маю два питання. [задає три питання] :)" CreationDate="2022-05-23T16:08:22.343" UserId="4672" />
  <row Id="12208" PostId="6923" Score="0" Text="http://www2.linnaeus.uu.se/online/life/6_32.html" CreationDate="2022-05-30T22:26:15.100" UserId="2207" />
  <row Id="12210" PostId="6923" Score="0" Text="@RomanMikhol не дуже зрозумѣв до чого це." CreationDate="2022-05-31T11:08:30.703" UserId="585" />
  <row Id="12188" PostId="6925" Score="1" Text="Можливо ви могли б якось обрибити результати за цим посиланням. Наприклад, вказати в які саме роки воно зустрічається вперше, ще краще - завантажити дані звідти і побудувати графік по роках. Можливо можна щось цікаве зробити з авторами тощо." CreationDate="2022-05-23T13:07:23.237" UserId="9" />
  <row Id="12193" PostId="6927" Score="1" Text="Тут варто подумати чи варто вживати слово *усадка*. СУМ усе-таки писали в радянському союзі. [Раніші словники](https://r2u.org.ua/s?w=%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D0%B0&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on) такого слова не знають." CreationDate="2022-05-23T16:31:45.443" UserId="9" />
  <row Id="12224" PostId="6927" Score="2" Text="а ось гуглопереклад з польської дає цікавіший вариант: termokurczka -&gt; термозбіжна трубка" CreationDate="2022-06-09T08:04:33.933" UserId="4672" />
  <row Id="12225" PostId="6927" Score="0" Text="Дякую, це дійсно хороший варіант. Теж думав про нього." CreationDate="2022-06-09T12:44:05.543" UserId="9" />
  <row Id="12228" PostId="6927" Score="1" Text="Дякую. Термозбіжна трубка дійсно цікавий варіант. Хоча термоусадка передає сенс одним словом, думаю вона має більше шансів вкорінитися в мові" CreationDate="2022-06-16T06:18:56.803" UserId="310" />
  <row Id="12229" PostId="6927" Score="1" Text="Термозбіжка як варіант :) Але все ж слова можуть по інерції зберігатись у суспільстві." CreationDate="2022-06-17T15:22:33.137" UserId="951" />
  <row Id="12204" PostId="6931" Score="2" Text="Мені здається, що запитується чому з цими одиницями не так як з іншими." CreationDate="2022-05-30T21:07:00.023" UserId="9" />
  <row Id="12205" PostId="6931" Score="0" Text="@Yola ви все правильно зрозумѣли. Причому там мова не лише про Цельсія. Треба читати далѣ за заголовка." CreationDate="2022-05-30T21:10:41.203" UserId="585" />
  <row Id="12206" PostId="6931" Score="0" Text="@Yola, тому що так визначено Законом України і державними установчими Актами, не зумовлено історично. А якщо вас цікавить моя думка, то спробую припустити, що ще пов'язано с особливостями кодування символів UTF-8 на Windows-1251." CreationDate="2022-05-30T21:21:44.483" UserId="2207" />
  <row Id="12207" PostId="6931" Score="2" Text="Я теж не розумію цієї відповіді. У запитанні прямо вказано: «чому?» і дається посилання на Вікіпедію. Яка, у свою чергу, має посилання на законодавчу базу. Ця відповідь також дає посилання на законодавчу базу, але це навряд чи містить відповідь на запитання «чому?». Окремим пунктом зазначене «спеціальна назва **похідної** одиниці» для температури свідчить, що «основною» одиницею є Кельвін, а Цельсій є «похідною», бо він широко використовується у побуті тощо. Але це не означає, що ця величина «особлива» саме тим, що пишеться латинкою." CreationDate="2022-05-30T21:21:47.590" UserId="8" />
  <row Id="12209" PostId="6931" Score="0" Text="@RomanMikhol правові акти теж можна пояснювати гісторічно. Не цѣкавить ваша думка, тим паче вона дуже абсурдна, бо можна зробити декотрі можливі хибні висновки: 1) запис зіявився в сучасну компʼютерну епоху (сумнѣваю ся); 2) ранѣше було гинакше (можливо, але де докази); 3) так само мало бути з гиншими одиницями (а це не так)." CreationDate="2022-05-31T11:06:56.930" UserId="585" />
  <row Id="12244" PostId="6931" Score="0" Text="ASCII-кодів на всіх охочих для кожної мови не вистачило, тому так." CreationDate="2022-06-26T20:02:54.507" UserId="2207" />
  <row Id="12245" PostId="6931" Score="0" Text="А історично вся українська метрологія є похідною від совєтської. Ви можете створити Петицію і зібрати необхідну кількість голосів, щоб створити відповідний Законопроект для внесення змін до Закону. Або можете обратися народним депутатом і розробити такий Законопроект самостійно, якщо нагальніших справ не маєте." CreationDate="2022-06-26T20:14:49.857" UserId="2207" />
  <row Id="12213" PostId="6934" Score="0" Text="This is a *very* deep question and a very ancient historic phenomenon which only exists in two Slavonic languages, IIRC. What you see here is called **facultative animacy**. In practice, it shows up by using the *animate* version of the Accusative case to an *inanimate* object. It largely depends on the verb and the noun (e.g., it only shows for some of those). Compare: *вона бачить мог**о** брат**а***, *вона бачить мій **стіл***, *вона розуміє мог**о** лист**а***." CreationDate="2022-06-03T19:57:58.377" UserId="8" />
  <row Id="12214" PostId="6934" Score="0" Text="Ah-ha, we have the exacty same question over here, so I'm voting to close yours as a duplicate. But I'm glad you asked it; this shows your deep understanding of such subtle and non-obvious phenomenons in Ukrainian language." CreationDate="2022-06-03T19:59:11.723" UserId="8" />
  <row Id="12216" PostId="6934" Score="0" Text="See also: [Genitive Case after transitive verb?](https://ukrainian.stackexchange.com/q/2538/8), [Genitive case after дивитися](https://ukrainian.stackexchange.com/q/2702/8). Note that not all scholars share the idea of facultative animacy and call it the Genitive case instead. This happens because some view the noun cases from the functional standpoint while others do so semantically (by form)." CreationDate="2022-06-03T20:23:26.750" UserId="8" />
  <row Id="12219" PostId="6934" Score="0" Text="Wow, yeah, there's a lot going on there and it seems very complicated! Thank you for the links - the three linked questions are clearly all about the same thing but the answers talk about different aspects of it and it's all great information. I'm not sure which one is best, but yeah, closing this question as a duplicate of one of those seems like the right call." CreationDate="2022-06-04T20:25:11.387" UserId="4507" />
  <row Id="12217" PostId="6936" Score="0" Text="-1: this post does not seem to add anything that haven't been mentioned in existing answers." CreationDate="2022-06-04T14:38:27.920" UserId="8" />
  <row Id="12222" PostId="6938" Score="2" Text="Great thorough answer, thank you! :)  A lot of overlapping options, but you're right that languages are just like that and I'll get used to it with time.  (And yes, I knew about the у/в thing although I didn't know what it was called.) Thank you for the other question link too! I will attempt to make my way through the Ukrainian, the practice should do me good. :)" CreationDate="2022-06-06T23:56:49.103" UserId="4507" />
  <row Id="12227" PostId="6941" Score="0" Text="Дякую за роз'яснення, досить вичерпна відповідь!" CreationDate="2022-06-09T18:27:45.130" UserId="40" />
  <row Id="12242" PostId="6947" Score="0" Text="Шчос̃ стат̃̄а надто бе̂дна. Можна було би наприклад навести ті ж во̂дпове̂дні вислови. Але, так, шчонајменше анґліјс̃ка маје такиј висло̂в: [point of view](https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/point-of-view), про шчо вже згадано в запитан̃̄е̂." CreationDate="2022-06-22T15:22:02.777" UserId="585" />
  <row Id="12247" PostId="6947" Score="0" Text="Низькоякісна відповідь." CreationDate="2022-07-03T13:39:20.877" UserId="2097" />
  <row Id="12243" PostId="6951" Score="1" Text="Ой, ти раніше відповів і теж брав з СУМ-11-а. Ну, най буде." CreationDate="2022-06-23T22:05:08.050" UserId="585" />
  <row Id="12249" PostId="6953" Score="2" Text="I could be wrong, since I'm not a native English speaker, but I would think that in English vehicle also isn't used that much in every day use." CreationDate="2022-07-07T11:23:21.937" UserId="4770" />
  <row Id="12251" PostId="6953" Score="0" Text="@IvoBeckers I agree it's usually not, but you'll get it in spoken conversations in official-ish contexts - e.g. I think the police say &quot;please exit your vehicle&quot;, and I was guessing that Ukrainian police wouldn't say &quot;транспортний засіб&quot; in the same context." CreationDate="2022-07-07T16:11:31.840" UserId="4507" />
  <row Id="12263" PostId="6953" Score="1" Text="In Ukrainian we mostly use specific names for vehicles. Like, *space vehicle (starship)* would be *зореліт* or *космічний корабель*." CreationDate="2022-07-09T12:46:15.200" UserId="9" />
  <row Id="12250" PostId="6954" Score="2" Text="While we may often call a specific car/bike/whatever, *транспорт*, that meaning isn't included in the article you are linking to.  The closest in that regard is &quot;4. Вантажне судно морського флоту&quot;, but of course it refers to a very specific kind of vehicle. *Транспорт* in the general meaning of &quot;**a** vehicle&quot; isn't in the dictionary.  This is not to invalidate the usage you are suggesting.  I just think people might be confused, because they might see the link as a confirmation of the usage when in actual fact that specific meaning is neither in the quoted portion, nor in the entire article." CreationDate="2022-07-07T12:52:24.683" UserId="4772" />
  <row Id="12252" PostId="6954" Score="0" Text="канцеляризм! Great word, thank you.  And yeah, it sounds like транспорт is not exactly vehicle but serves a similar function in most contexts where you'd need it." CreationDate="2022-07-07T16:15:56.100" UserId="4507" />
  <row Id="12255" PostId="6954" Score="0" Text="Is there no cognate of the Polish 'Pojazd'?" CreationDate="2022-07-07T19:51:28.843" UserId="4775" />
  <row Id="12256" PostId="6954" Score="1" Text="@Spencer As I can see, [_pojazd_](https://wsjp.pl/haslo/do_druku/1363/pojazd) is from [_jeździć_](https://wsjp.pl/haslo/do_druku/32696/jezdzic) which is from _*ězditi_. If speak about Ukrainian then _ě → ї_, and Ukrainian has a word [_поїзд_](http://sum.in.ua/s/pojizd) which is a cognate, and already means _a train_." CreationDate="2022-07-07T20:49:04.200" UserId="585" />
  <row Id="12257" PostId="6954" Score="0" Text="@stegetsj: A vehicle is a thing.  The word *транспорт* applies to a group, not a single thing.  You could ask, &quot;Скільки в тебе транспорт**у**?&quot; (&quot;Дві машини.&quot;) But you wouldn't ask, &quot;Скільки в тебе транспорт**ів**?&quot; In this sense it's a collective noun, hence not used in plural, hence not an exact equivalent of &quot;vehicle&quot;. It's countable in other senses but not when speaking about vehicles in general." CreationDate="2022-07-07T21:33:39.843" UserId="4772" />
  <row Id="12258" PostId="6954" Score="0" Text="@AndriyM Ehm… It isnʼt argument, because: 1) For example, Ukrainian doesnʼt a singular noun for _a door_, but _двері_ is _a door_. Therefore applying to a group or a thing isnʼt important." CreationDate="2022-07-07T23:38:30.247" UserId="585" />
  <row Id="12259" PostId="6954" Score="0" Text="@AndriyM 2) _Транспорт_ can be in plurar, and has such usage: [скільки транспортів](https://lib.chmnu.edu.ua/pdf/monograf/15/12.pdf), [скільки транспортів](https://uk.wikipedia.org/wiki/Операція_«П'єдестал»), [скільки транспортів](https://hromadske.radio/podcasts/zustrichi/my-bil-she-doslidzhuvaly-vbyvts-a-ne-zhertv-istorychna-monohrafiia-pro-tabir-smerti-u-belzhytsi). Where source are: education material, kinda again but writed by anyone, news. So, you can say _Скільки маєш транспортів_ but, yeah, _скільки маєш транспорту_ is more common." CreationDate="2022-07-07T23:44:36.653" UserId="585" />
  <row Id="12260" PostId="6954" Score="0" Text="Other usages: [Leipzig](https://corpora.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;word=транспортів), [Grak](https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance%3Fcorpname=grac15&amp;tab=basic&amp;keyword=транспортів&amp;showresults=1)." CreationDate="2022-07-07T23:50:56.120" UserId="585" />
  <row Id="12261" PostId="6954" Score="0" Text="I never said the word *транспорт* can't be plural *at all*, I only said it can't when you are talking about vehicles generally (which is what the question is about).  However, I'm beginning to think I was wrong saying that the dictionary didn't cover the meaning &quot;a vehicle&quot;.  *Засіб перевезення*, as mentioned in the dictionary article, probably does mean exactly just that, a single means of transportation.  The explanation in your update makes sense to me, so I stand corrected, cheers." CreationDate="2022-07-08T01:39:25.633" UserId="4772" />
  <row Id="12253" PostId="6955" Score="0" Text="Makes sense, thank you! How would you translate vehicle in a less bureaucratic context?" CreationDate="2022-07-07T16:17:45.107" UserId="4507" />
  <row Id="12262" PostId="6955" Score="0" Text="Sorry, I can only read Ukrainian. On the other hand, the answer from stegetsj expanded to include what I said here, so my answer is moot now." CreationDate="2022-07-08T07:15:46.600" UserId="4771" />
  <row Id="12274" PostId="6956" Score="0" Text="Не розумію чому голосувати за закриття. Якщо немає правила, яке вказує на те як робити, то це і може бути відповідь." CreationDate="2022-07-28T15:27:03.020" UserId="9" />
  <row Id="12320" PostId="6956" Score="0" Text="Можливо, тому що таке формулювання питання спонукає до суб'єктивних відповідей." CreationDate="2022-08-15T13:01:47.627" UserId="2097" />
  <row Id="12269" PostId="6957" Score="0" Text="Мені здається, що правильно з однією *с*." CreationDate="2022-07-18T21:55:03.587" UserId="9" />
  <row Id="12270" PostId="6957" Score="1" Text="Цікаво, що в більшості мов (зокрема й в англійській) два «с». Дізнатися б, чому так сталося… (Але все-таки не в усіх, наприклад іспанська й польська мають одне «с».)" CreationDate="2022-07-22T19:49:59.830" UserId="4" />
  <row Id="12298" PostId="6957" Score="1" Text="Це велика загадка, звідки в англійському написанні взялася подвійна «c», в івритському слові [מוֹסָד](https://en.wiktionary.org/wiki/מוסד) (mosád) «установа, відомство» приголосна не подвоєна. В біблійній гебрейській, як і взагалі в більшості семітських мов, подвоєння приголосної (ґемінація) було дуже важливе й могло розрізняти слова, напр. מִלָּה millå̄ «слово» – מִילָה mīlå̄ «обрізання», та в сучасному івриті подвоєння зникло, ці 2 слова зараз звучать однаково, «міла́», проте воно все одно й досі позначається отою крапкою в букві, принаймні в словниках, так от у слові «мосад» крапки нема..." CreationDate="2022-08-14T18:12:08.820" UserId="66" />
  <row Id="12271" PostId="6959" Score="1" Text="&lt; *йотувати «о» не пропонували ніколи* &gt; В простонародній _шпійон_, _війола_, _чемпійон_, _радійо_ ітп існують. Щодо правил, треʼ пошукати. Зараз, правда, чомусь переважно використовують для неґатівного окрасу, щось подібне з правильним _нарід_ проти чинного _народ_." CreationDate="2022-07-25T04:43:05.190" UserId="585" />
  <row Id="12272" PostId="6959" Score="0" Text="@stegetsj, згоден. (А хіба варіант «нарід» використовують з негативним окрасом?)" CreationDate="2022-07-27T06:38:50.907" UserId="4" />
  <row Id="12273" PostId="6959" Score="0" Text="З того що бачу, так — поглянь нп. на вираз _мудрий нарід_, котрий навіть в один [словник](https://myslovo.com/?dictionary=мудрий-нарід) потрапив." CreationDate="2022-07-27T09:41:34.720" UserId="585" />
  <row Id="12325" PostId="6961" Score="0" Text="Ще можна вжити зрозуміло, мені втямки або затямив." CreationDate="2022-07-30T04:45:01.563" UserId="4818" />
  <row Id="12279" PostId="6970" Score="0" Text="Власне, через вказану вами проблему (може не показувати) це слово не підходить. От на Словотворі *чутник* пропонують." CreationDate="2022-07-31T20:52:25.930" UserId="9" />
  <row Id="12280" PostId="6970" Score="0" Text="@Yola, *чутник* мені більше подобається. Як *сенсор*, тільки більш питомий. Не бажаєте написати у вигляді відповіді?" CreationDate="2022-07-31T22:46:25.780" UserId="8" />
  <row Id="12283" PostId="6970" Score="0" Text="Інколи слово треба просто побудувати самому ..." CreationDate="2022-08-05T10:18:52.183" UserId="2864" />
  <row Id="12290" PostId="6976" Score="1" Text="Awesome, thank you for all the examples!  Excellent point about the connection between the necessity of the comma and the free word order." CreationDate="2022-08-11T22:35:41.407" UserId="4507" />
  <row Id="12291" PostId="6977" Score="0" Text="Sounds complicated! The full wikipedia tables are a bit much for me, but hissing sounds being soft and р depending on linguistic history is great information. I do speak Polish (and only recently found out that rz comes from рь and that's why it's different from ż!) so I can use that context, which is very neat, thank you for including it!" CreationDate="2022-08-12T14:50:39.960" UserId="4507" />
  <row Id="12332" PostId="6979" Score="0" Text="&quot;Скидка&quot; в значення &quot;знижка&quot; є просто калькою з російської. Навіть для розмовної української, особисто мені, звучить досить дивно та ріже вуха. А стосовно реклами чи вітринах, то, безумовно, тільки один варіант прийнятний - &quot;знижка&quot;" CreationDate="2022-08-14T21:20:58.703" UserId="4871" />
  <row Id="12327" PostId="6981" Score="0" Text="I think both are acceptable. Though, the first example sounds way more common and natural to me." CreationDate="2022-08-14T20:45:43.393" UserId="4871" />
  <row Id="12292" PostId="6982" Score="1" Text="Proactive notice for those who will post answers to this question: please try to back your answer with credible references and more or less academic sources. It would be certainly not enough to tell how the things are within your circle. :)" CreationDate="2022-08-12T20:44:02.337" UserId="8" />
  <row Id="12294" PostId="6982" Score="0" Text="good point, thank you! Sorry for forgetting that this being an SE site means there has to be a single right answer and I shouldn't just use it to poll people about their personal opinions/experiences, oops..." CreationDate="2022-08-12T21:15:22.063" UserId="4507" />
  <row Id="12304" PostId="6982" Score="2" Text="For this answer someone need a good article, or work with corpus. I can only notice you about two things for compare to Polish: 1) Ukrainian verbs in the past tense usually require any pronoun. 2) Ukrainian has a widly used phenomenon as [zero copula](https://en.wikipedia.org/wiki/Zero_copula), it means that speaker usually drops a copula as _бути_, like in *я тут*." CreationDate="2022-08-15T04:24:55.200" UserId="585" />
  <row Id="12305" PostId="6982" Score="2" Text="Therefore IMHO: 1) Ukrainian definitely _allows_ ommit pronounce, itʼs more about technical problem of Duolingo, or someoneʼe laziness; 2) in my exp., thereʼre no rules, maybe in very pro sphere; 3) how often? again in my exp.: less than with pronounses, also because of those mentioned reasons." CreationDate="2022-08-15T04:29:13.303" UserId="585" />
  <row Id="12328" PostId="6982" Score="0" Text="I am not a linguist but here is my thought on it.&#xA;I suppose you can omit pronouns. However, if I personally stopped omitting them, very few people would probably notice that. On the other hand, native speakers do omit pronouns every now and again, especially in casual talks. Though, omitting does not neceserilly mean you are being casual or disrespectful. The main point is that the interlocutor just should not be confused about what you are saying." CreationDate="2022-08-14T21:14:19.607" UserId="4871" />
  <row Id="12375" PostId="6982" Score="0" Text="Duolingo courses are created by volunteers, so you cannot be sure they are 100% correct. Especially because some courses are just &quot;reversed&quot; version of previously existing ones. For example, imagine that there was original English-to-Ukrainian course and based on it the Ukrainian-to-English is created by switching question-answer pair and keeping English language restrictions as if they are native to Ukrainian language. However there should be a team of volunteers that maintain the course you are using - contact them and notify about the error they have in the course." CreationDate="2022-08-30T07:58:54.157" UserId="69" />
  <row Id="12377" PostId="6982" Score="0" Text="@Artemix before making bold claims about something you've never seen before, one may want to get Duolingo installed and seeing for yourself first. Just open both Eng-Ukr and Ukr-Eng courses to see how different they are. E.g., the very first Units of Eng-Ukr discuss grammatical gender and noun cases (unexistent in Eng) while Ukr-Eng one talks about phones and articles (which do not exist in Ukr). Ask me how I know." CreationDate="2022-08-30T13:28:59.127" UserId="8" />
  <row Id="12378" PostId="6982" Score="0" Text="@BeBraveBeLikeUkraine I AM a Duolingo user. And I have visited Duolingo forums where such situations are described. English-Ukrainian pair was just a hypothetical example (probably bad one), not a real critical case. But this is true for more rarely used language pairs. And since this is a community-driven resource it improves over time. A drawback is that for less popular pairs (like Italian-Ukrainian) it is hard to find a number of people that will create such course, and, when it is created, it is harder to find and fix problems compared to more popular courses." CreationDate="2022-08-30T13:49:10.603" UserId="69" />
  <row Id="12379" PostId="6982" Score="0" Text="It is known that pronouns are [omitted](https://www.google.com.ua/url?sa=t&amp;source=web&amp;rct=j&amp;url=http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/files/Rada/K_64_053_05/Avtoref%2520_Kalashnyk.pdf&amp;ved=2ahUKEwjU1NSUp-n5AhXK7rsIHR0UAakQFnoECBAQAQ&amp;usg=AOvVaw13q0p94VC4iTHMslb2rujx) in Ukrainian." CreationDate="2022-08-28T10:22:55.137" UserId="4907" />
  <row Id="12306" PostId="6984" Score="3" Text="Any chance there could be an older connection? Reason I am asking: In older German military slang there is a phrase of unknown origin: &quot;Kattun kriegen&quot; (to get *Kattun*) which means to come under heavy fire. *Kattun* is cognate with English &quot;cotton&quot; and refers to a kind of cotton fabric, I think calico. In an example sentence from E. M. Remarque's &quot;All Quiet on the Western Front&quot; (about WW1) is seems to refer specifically to intense artillery bombardment: &quot;Kat horcht hinaus: »Diese Nacht gibt es Kattun.«&quot;. Personal speculation: phrase could have originated with use of guncotton in 19th cent." CreationDate="2022-08-15T08:41:14.933" UserId="4874" />
  <row Id="12307" PostId="6984" Score="2" Text="@njuffa Combining https://de.wiktionary.org/wiki/Verzeichnis:Deutsch/Soldatensprache#K and https://de.wikipedia.org/wiki/Liste_gefl%C3%BCgelter_Worte/S#Sie_sagen_Christus_und_meinen_Kattun. (in both links, you need to search the page for Kattun): &quot;Kattun&quot; could refer to cleaning cloth of english origin, therefore &quot;Kattun kriegen&quot; could have started as an euphemism for &quot;we'll be cleaned off by the tommies&quot;. But that's a question for the german SE, I notice that there's no search result there for &quot;Kattun&quot; yet ;-)" CreationDate="2022-08-15T11:31:56.177" UserId="4877" />
  <row Id="12349" PostId="6984" Score="6" Text="And there was a huge rush with russian homonyms having different semantical equivalents in ukrainian - `Підлога країни хоче змінити державний будуй, бо нема вже сечі терпіти ці борошна.` That was an infallible sign of russians intended to mimic ukrainians by google translate." CreationDate="2022-08-26T07:03:00.323" UserId="4903" />
  <row Id="12483" PostId="6984" Score="0" Text="Why `/xlopok/` instead of `/hlopok/`? The first one is pronounced as `KSLopok`" CreationDate="2022-10-25T03:10:58.227" UserDisplayName="user5051" />
  <row Id="12484" PostId="6984" Score="0" Text="@stkuser [because](https://linguistics.stackexchange.com/q/301/1009) slashes represent the *broad* transcription intended for illustration purposes, contrary to a more specific phonology-based transcription you might have seen with IPA." CreationDate="2022-10-25T03:21:12.887" UserId="8" />
  <row Id="12760" PostId="6984" Score="1" Text="It should also be mentioned that cotton is used in production of explosives (e.g. Nitrocellulose), which is a coincidence that amplifies the meme" CreationDate="2023-06-06T21:32:15.257" UserId="891" />
  <row Id="12330" PostId="6985" Score="0" Text="The closest i can think is &quot;Є-книга&quot; which is basically the same of what e-book to electronic book is" CreationDate="2022-08-14T10:20:18.673" UserId="4865" />
  <row Id="12331" PostId="6985" Score="1" Text="I am afraid Google is right. We normally say &quot;електронна книга/книжка&quot;. You can omit &quot;електронна&quot; if it is clear or there's no need in pointing it out." CreationDate="2022-08-14T21:28:41.587" UserId="4871" />
  <row Id="12297" PostId="6987" Score="0" Text="_Котра_ is more _which_ than _what_." CreationDate="2022-08-14T15:46:39.000" UserId="585" />
  <row Id="12333" PostId="6987" Score="0" Text="Why wouldn't you look up those words in a dictionary? _Noon_ – «полудень, південь», _midnight_ – «північ», these words are pretty suitable as answers to &quot;What time is it?&quot;" CreationDate="2022-08-17T11:42:40.300" UserId="66" />
  <row Id="12409" PostId="6987" Score="0" Text="@YellowSky is ukrainian midnight «північ» the same as &quot;north&quot; or these two words are just homonyms?" CreationDate="2022-09-08T09:53:57.390" UserId="4867" />
  <row Id="12410" PostId="6987" Score="0" Text="As for me, it's the same word with two meanings, just like _захід_ also has two meanings: 1. sunset; 2. west." CreationDate="2022-09-08T21:39:19.333" UserId="66" />
  <row Id="12415" PostId="6987" Score="0" Text="@YellowSky ye, but google tells me that «захід» as sunset is obsolete. Now we should use «захід сонця» instead." CreationDate="2022-09-12T15:31:25.987" UserId="4867" />
  <row Id="12299" PostId="6988" Score="1" Text="So am I right to conclude that there's no single settled answer in common use and if I want to google for &quot;ebook &lt;some title&gt;&quot; I need to try multiple versions of the word?" CreationDate="2022-08-14T18:13:01.503" UserId="4507" />
  <row Id="12300" PostId="6988" Score="2" Text="@weronika Sadly, but, yeah, thereʼs no single settled answer. For to google you can use one-two variations because Google [usually] knows about synonyms." CreationDate="2022-08-14T18:44:01.223" UserId="585" />
  <row Id="12341" PostId="6988" Score="0" Text="Ти забув варіант просто електронна книжка. Крім того - електронна, не електрична." CreationDate="2022-08-23T11:14:07.710" UserId="2097" />
  <row Id="12342" PostId="6988" Score="1" Text="@improbable перечитайте запитання і відповідь. Бо запитання про скоротку до _електронна книга_, а ваше _крім того_ геть не до місця, бо я не писав _електрична книга_, тут _електричний_ згаданий лише як виняток: не _ел._, а _елек[тр.]_." CreationDate="2022-08-23T18:33:31.640" UserId="585" />
  <row Id="12345" PostId="6988" Score="0" Text="Зрозуміло. Тоді додайте пліз те, що під *derivatives* ви маєте на увазі слово *електронний* і додайте варіант перекладу *електронна книга*. Не завадять також посилання на джерела. **Гугл не є джерелом**. Також заберіть згадування про переклад пошти в першому реченні, бо там воно irrelevant, питання про книгу, тому в першому реченні треба перелічити саме варіанти перекладу e-book." CreationDate="2022-08-24T09:52:34.837" UserId="2097" />
  <row Id="12346" PostId="6988" Score="0" Text="@improbable Під _derivatives_ маю будь-що, в тому числі *електронний*, але крім, тобто *except*, *електричний*. Основним джерелом є словник, а ланки на ґуґл є **прикладами**, про що вже зазначено як *in usage*. Немає жодної потреби прибирати, бо *ел. пошта* має ту саму структуру скорочення і те скорочене слово, а отже *relevant*. До чого ще хочете причепитися?" CreationDate="2022-08-24T10:03:23.673" UserId="585" />
  <row Id="12347" PostId="6988" Score="1" Text="@stegetsj я теж не з першого разу зрозумів, що йдеться про виняток. З вашого дозволу, я зроблю правку допису — а саме, винесу неважливий виняток у зноску. Якщо це не те, що ви мали на увазі, — не заперечуватиму, якщо ви відкотите (rollback) мою правку." CreationDate="2022-08-25T22:23:00.637" UserId="8" />
  <row Id="12348" PostId="6988" Score="0" Text="@improbable Вам також пропоную одразу робити Edit або Suggested Edit, тоді автор допису може одразу розуміти, в чому полягає запропоноване покращення тексту. А коментар до Edit може містити пояснення, який саме недолік таким чином виправляється." CreationDate="2022-08-25T22:35:04.010" UserId="8" />
  <row Id="12359" PostId="6988" Score="0" Text="@stegetsj, я згоден з Вами, що виправлення/доповнення, запропоновані improbable, необов'язкові, а відповідь і так гарна. Проте, я вважаю, що не варто писати «до чого ще хочете причепитися?», а краще (як рекомендує вікіпедія для своїх учасників) припускати добрі наміри. (Коли людина бачить по-іншому й не розуміє тебе, це може дратувати, але це зовсім необов'язково означає, що вона хоче просто причепитися.)" CreationDate="2022-08-29T18:29:51.177" UserId="4" />
  <row Id="12334" PostId="6998" Score="1" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/1203/" CreationDate="2022-08-18T23:22:01.773" UserId="8" />
  <row Id="12336" PostId="6999" Score="0" Text="Це не перекладацький сайт, і замовлення щодо перекладу великих текстів є офф-топіком тут. Якщо вас цікавить переклад конкретного терміну (одного!), ви можете дослідити цю тему, поглянути, які переклади пропонують словники та/або професійні ресурси/компанії, потім визначити контекст (вам можуть відповідати не тільки фахівці I.T., і так і має бути, бо сайт про українську мову, а не про I.T.), потім пояснити, чим вас не подобаються запропоновані варіанти, і вже тоді очікувати на відповідь тут. Для запитання про ще один термін, вищеперелічене треба повторити і для нього у окремому запитанні" CreationDate="2022-08-20T19:29:51.233" UserId="8" />
  <row Id="12337" PostId="6999" Score="0" Text="Приклади: [«Як перекласти українською &quot;software framework&quot;?»](https://ukrainian.stackexchange.com/q/746/8), [«Переклад терміна &quot;device&quot; українською мовою»](https://ukrainian.stackexchange.com/q/3670/8)" CreationDate="2022-08-20T19:29:55.007" UserId="8" />
  <row Id="12338" PostId="6999" Score="0" Text="@bytebuster, згоден з вами загалом. Разом з тим, це набір зв'язаних загально прийнятих в ІТ-індустрії понять.&#xA;Я можу створити по питанню на кожне поняття, якщо поточна форма не відповідає правилам сайту." CreationDate="2022-08-20T20:28:06.543" UserId="948" />
  <row Id="12339" PostId="6999" Score="0" Text="Так, можете створити. Правила не обмежують вас у кількості запитань. І усі вони отримають свої заслуговані «плюси», якщо гарно підготовані. На практиці виявляється, що ретельно підготувати запитання потребує часу і зусиль, тому багато *якісних* запитань за короткий час просто не встигнете написати. :) Якщо запитання мають споріднений контекст абощо, можна у тексті вказати посилання на попередні запитання." CreationDate="2022-08-20T21:03:14.240" UserId="8" />
  <row Id="12340" PostId="7000" Score="0" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2022-08-21T11:12:28.223" UserId="-1" />
  <row Id="12350" PostId="7003" Score="3" Text="Does this answer your question? [Як правильно - &quot;елемента&quot; чи &quot;елементу&quot;?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2851/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d1%80%d0%b0%d0%b2%d0%b8%d0%bb%d1%8c%d0%bd%d0%be-%d0%b5%d0%bb%d0%b5%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%82%d0%b0-%d1%87%d0%b8-%d0%b5%d0%bb%d0%b5%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%82%d1%83)" CreationDate="2022-08-26T13:41:53.380" UserId="8" />
  <row Id="12351" PostId="7003" Score="1" Text="No, element is a quite different word. But thanks for the suggesion!" CreationDate="2022-08-26T13:51:41.600" UserId="1743" />
  <row Id="12352" PostId="7003" Score="0" Text="Actually, it is the same — unless you provide with an evidence explaining why it is not. Please [edit] your post to tell us why." CreationDate="2022-08-26T13:59:30.353" UserId="8" />
  <row Id="12364" PostId="7003" Score="0" Text="@BeBraveBeLikeUkraine має рацію. Відповідь на [Як правильно - &quot;елемента&quot; чи &quot;елементу&quot;](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2851/%d0%af%d0%ba-%d0%bf%d1%80%d0%b0%d0%b2%d0%b8%d0%bb%d1%8c%d0%bd%d0%be-%d0%b5%d0%bb%d0%b5%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%82%d0%b0-%d1%87%d0%b8-%d0%b5%d0%bb%d0%b5%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d1%82%d1%83) є відповіддю на ваше питання, оскільки в обох випадках застосовуються правила правила відмінювання іменників чоловічого роду другої відміни за родовим відмінком. Тому ваше питання - дублікат." CreationDate="2022-08-29T18:55:20.723" UserId="2097" />
  <row Id="12365" PostId="7003" Score="1" Text="Крім того, відповідь на ваше знаходитися в гуглі за 5 секунд максимум, адже правила відмінювання іменників чоловічого роду другої відміни за родовим відмінком є *буквально* на будь-якому ресурсі із матеріалами по українській мові. Тому також є кейс для того, щоб стверджувати, що таке питання демонструє недостатній рівень дослідження теми." CreationDate="2022-08-29T18:55:24.453" UserId="2097" />
  <row Id="12367" PostId="7003" Score="0" Text="Голосую, щоб закрити." CreationDate="2022-08-29T19:00:23.643" UserId="2097" />
  <row Id="12368" PostId="7003" Score="1" Text="А я, якщо чесно, на боці автора. Правила вибору -а/-у доволі туманні, мені кожного разу доводиться перечитувати їх від початку до кінця, і навіть після цього часто відповідь неочевидна (зокрема конкретний випадок може підпадати під різні пункти — якийсь за -а, якийсь за -у). Як на мене, що більше вузьких випадків буде розписано на цьому сайті, то краще. Але, мабуть, я в меншині…" CreationDate="2022-08-29T19:02:36.113" UserId="4" />
  <row Id="12369" PostId="7003" Score="1" Text="От інтуїтивно мені здається, що тут має бути -у — це можна обгрунтувати правилом «більшість складних безсуфіксних слів». Але ж ці слова також можна притулити до «терміни іншомовного походження, які позначають … структурні елементи» або «назви технічних реалій» — і тоді мало б бути -а. Навіть словники сперечаються в подібних випадках (зокрема шановані мною словники Кочерги/Кратка/Мейнаровича часто пропонують поширити -у на ряд математичних термінів, яка в [теж шанованих мною] словниках НАНУ з -а)." CreationDate="2022-08-29T19:16:25.400" UserId="4" />
  <row Id="12370" PostId="7003" Score="1" Text="От щойно я знову перечитав правила від початку до кінця. І я не знаю, яка правильна відповідь тут. У мене б рука не піднялася закривати… (Але якщо для когось це очевидно, то, будь ласка, напишіть хоча б у коментах/чаті, який пункт правил це роз'яснює…)" CreationDate="2022-08-29T19:21:47.983" UserId="4" />
  <row Id="12372" PostId="7003" Score="1" Text="@Sasha, Re: *&quot;А я. якщо чесно, на боці автора&quot;* — уточніть, ви на боці автора **котрого з двох однакових** запитань? — цього чи того, що вже існує на сайті і отримало вичерпну відповідь? Поясніть, який контент повинен бути у відповіді на **це** запитання, аби контент не був би присутнім у відповіді на попереднє запитання?" CreationDate="2022-08-29T20:32:56.240" UserId="8" />
  <row Id="12373" PostId="7003" Score="1" Text="@Sasha, я вам вже казав і кажу ще раз. Проста людина сама по собі може помилятися скільки завгодно. Модератор повинен (1) глибоко розуміти писані і неписані правила, (2) наполегливо втілювати їх на практиці і — найголовніше — (3) своїм прикладом допомагати новачкам. […]" CreationDate="2022-08-29T20:40:14.860" UserId="8" />
  <row Id="12374" PostId="7003" Score="2" Text="@Sasha […] Наразі ми бачимо, по-перше, недостатньо досліджене запитання. Це корінь проблеми. Якби було досліджено, то й відповідь би знайшлася. Друга проблема — небажання автора розібратися у власному питанні, бо це б свідчило про його помилку. І тут постає ваша роль — ви починаєте «рятувати» неякісний контент. Причому не за допомогою редагування, бо це потребувало б вашого часу. А за допомогою коментарів виду *«давайте нічого не міняти»*. А модераторський бейдж, яким позначені ваші коментарі, дає людям привід думати, що ваша особиста (помилкова) думка — це правило на сайті SE." CreationDate="2022-08-29T20:42:31.020" UserId="8" />
  <row Id="12384" PostId="7003" Score="0" Text="@Arseny, я написав [відповідь](https://ukrainian.stackexchange.com/a/7011/8) на сусіднє запитання. Там є пряма відповідь і на ваше запитання також. Проблема зачіпає досить глибокі лінґвістичні явища, що притаманні не лише українській, але і багатьом слов'янським мовам, але сподіваюся, вам буде цікаво." CreationDate="2022-08-31T22:01:24.560" UserId="8" />
  <row Id="12360" PostId="7008" Score="0" Text="Плюсанув. Але не зовсім розумію, що означає «not omitting pronouns at all is an actual mistake». (Здається, що там пропущено якісь розділові знаки чи службові слова; а навіть якщо й ні — може, зможете його переформулювати, щоб стало очевидніше?)" CreationDate="2022-08-29T18:46:02.963" UserId="4" />
  <row Id="12361" PostId="7008" Score="1" Text="&quot;не нехтувати займенниками взагалі - фактична помилка.&quot; В інгліші правила пунктуації кардинально відрізняються від наших - в більшості випадків, там де у нас по дефолту коми, у них ставити нічого не треба." CreationDate="2022-08-29T18:48:48.873" UserId="2097" />
  <row Id="12362" PostId="7008" Score="2" Text="[До речі, зверніть увагу, скільки в попередньому коментарі пропущених займенників :). Але, припускаю, якби я казав те саме усно, а не писав, то я би вживав їх частіше. Імовірно, якби я казав усно, це був би тришки інший стиль, а стиль впливає на частоту.]" CreationDate="2022-08-29T18:49:27.730" UserId="4" />
  <row Id="12363" PostId="7008" Score="0" Text="Мабуть, Ви маєте рацію, що те, як написано, теж цілком коректно. Проте цю відповідь намагатимуться читати навіть люди з дуже низьким рівнем англійського, тож, може, якось спростити? Ну, наприклад, «[so/thus/therefore] never omitting pronouns is an actual mistake»?" CreationDate="2022-08-29T18:54:21.657" UserId="4" />
  <row Id="12366" PostId="7008" Score="1" Text="Я не бачу ніяких проблем для розуміння, але якщо наполягаєте, я подумаю." CreationDate="2022-08-29T18:57:13.367" UserId="2097" />
  <row Id="12382" PostId="7010" Score="0" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2022-08-31T18:34:46.710" UserId="-1" />
  <row Id="12383" PostId="7010" Score="0" Text="Ласкаво просимо до цього сайту! Відповіді повинні бути об'єктивними. Особиста думка одного конкретного користувача — це добре, але вона не повинна бути єдиним, що містить допис. Найкраще, якщо така думка підтверджена поважними джерелами, словниками тощо. Тільки таким чином можна відрізнити якісну відповідь від неякісної. Окрім того, двозначність *відраза/огида* вже обговорені у коментарях під запитанням. Ви правильно робите, що оформлюєте думки з коментарів у вигляді відповідей, але давайте робити це сумлінно і якісно." CreationDate="2022-08-31T18:40:48.510" UserId="8" />
  <row Id="12396" PostId="7010" Score="0" Text="This does not provide an answer to the question. Once you have sufficient [reputation](https://ukrainian.stackexchange.com/help/whats-reputation) you will be able to [comment on any post](https://ukrainian.stackexchange.com/help/privileges/comment); instead, [provide answers that don't require clarification from the asker](https://meta.stackexchange.com/questions/214173/why-do-i-need-50-reputation-to-comment-what-can-i-do-instead). - [From Review](/review/late-answers/3684)" CreationDate="2022-09-02T11:54:42.770" UserId="2097" />
  <row Id="12385" PostId="7011" Score="0" Text="Це дещо смішно, бо тут неправильна відповідь. Спробую надати свою." CreationDate="2022-09-01T05:04:29.883" UserId="585" />
  <row Id="12387" PostId="7011" Score="0" Text="Щиро захоплений глибиною дослідження." CreationDate="2022-09-01T10:19:35.033" UserId="4" />
  <row Id="12388" PostId="7011" Score="0" Text="Щодо фінального висновку — я правильно розумію, що, на Вашу думку, багато слів (зокрема _бекенд_, _фронтенд_) дозволяють обидва закінчення, і _фактично вибір залежить від суб'єктивного відчуття мовця/письменника_?" CreationDate="2022-09-01T10:19:41.557" UserId="4" />
  <row Id="12394" PostId="7011" Score="1" Text="@Sasha, саме так вважаю. Сам мовець обирає, наскільки одухотвореним він вважає предмет. А дослідники дотримуються [дескриптивного підходу](https://ukrainian.stackexchange.com/a/437/8), мовцеві у цьому не заважають, а натомість, спостерігають і формалізують у підручниках. Ну і знов-таки, будь-яке емпіричне правило є суб'єктивним і має винятки. А відсутність україномовних досліджень може викликати заперечення дослідників, які звикли до класичного підходу." CreationDate="2022-09-01T11:43:35.953" UserId="8" />
  <row Id="12395" PostId="7011" Score="1" Text="Якщо я не помиляюся, проф. Залізняк помер у 2017 році, тому &quot;...не писав українською&quot;." CreationDate="2022-09-02T10:12:11.913" UserId="69" />
  <row Id="12386" PostId="7012" Score="0" Text="Цікаво, дякую. Термінологію спробую виправити. *Риби ловити* — класичний випадок Partitive case, а *ніде правди діти* — Abessive case, обидва які злилися з Genitive. Це усе ref. Залізняк, 1967." CreationDate="2022-09-01T09:55:13.823" UserId="8" />
  <row Id="12389" PostId="7012" Score="0" Text="По-моєму, інший термін замість істота і неістота використано доволі вдало: (1) щоб у читачів не виникало бажання звести це до чітко зафіксованого зі шкільних уроків «кіт — істота, дерево — (граматично) неістота»; (2) від «істота і неістота» важко утворити прикметник на зразок одухотворений і іменник на зразок одухотвореність." CreationDate="2022-09-01T10:22:01.427" UserId="4" />
  <row Id="12390" PostId="7012" Score="0" Text="Як не дивно, дихотомія «написав листа / написав лист» і дихотомія «нема елемента / нема елементу», здається, пов'язані. Я вже давно помічав, що випадки на зразок «написав листа» тяжіють до використання -а навіть у тих словах, які в словниках з -у (наприклад, «отримав приза»). Цілком можливо, що Be Brave Be Like Ukraine має ряцію — і ОБИДВА явища історично прив'язані до дихотомії «істота / неістота». (Або згадати про «Чи в доща є батько?» з перекладу «Біблії» Куліша — взагалі-то дощ має бути з -у, але, можливо, саме конотація істоти змусила перекладача тут написати -а.)" CreationDate="2022-09-01T10:22:43.513" UserId="4" />
  <row Id="12391" PostId="7012" Score="0" Text="Загалом, мені здається, щоб сперечатися з його відповіддю, треба прочитати відповідний фрагмент Sebastian Kempgen Die slavischen Sprachen, але наразі гадки не маю, як його швидко знайти." CreationDate="2022-09-01T10:23:22.443" UserId="4" />
  <row Id="12393" PostId="7012" Score="1" Text="@Sasha, Re як знайти: я в дописі прописав посилання, звідки мені вдалося скачати PDF. Не знаю щодо легальності, лише сподіваюся, що наше дослідження має академічну мотивацію." CreationDate="2022-09-01T11:20:43.197" UserId="8" />
  <row Id="12404" PostId="7015" Score="0" Text="You're right, that's exactly it: ходити vs. іти (йти), бігати vs. бігти, носити vs. нести, etc." CreationDate="2022-09-06T09:33:32.340" UserId="4" />
  <row Id="12405" PostId="7016" Score="2" Text="Словники надають декілька варіантів перекладу, [ось наприклад](https://r2u.org.ua/s?w=%D0%9A%D1%83%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;scope=all&amp;dicts=all&amp;highlight=on). А загалом, навряд чи вам дадуть відповідь на таке запитання, бо незрозуміло контекст у якому вам потрібно перекласти це слово." CreationDate="2022-09-07T12:02:06.837" UserId="9" />
  <row Id="12406" PostId="7016" Score="2" Text="Додам, що слово _курувати_ [в нових словниках є](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=46294&amp;page=1461) (як і аналогічні слова, наприклад _куратор_; обидва слова прийшли з латини і не є прерогативою саме російської мови)." CreationDate="2022-09-07T12:06:40.550" UserId="4" />
  <row Id="12407" PostId="7016" Score="0" Text="(Загалом, мені здається, із цих двох коментарів можна зробити й відповідь, мовляв, слово є і синоніми є.)" CreationDate="2022-09-07T12:30:10.147" UserId="4" />
  <row Id="12408" PostId="7016" Score="2" Text="Раджу звернути увагу нп. на: [&quot;Котування&quot;, &quot;котирування&quot;, &quot;квотування&quot; - як правильно?](/q/3911/585) і [Чому &quot;лідер&quot;, але &quot;лідирувати&quot;, &quot;лідирує&quot;? Ріже вухо](/q/2650/585)" CreationDate="2022-09-07T12:47:17.453" UserId="585" />
  <row Id="12411" PostId="7017" Score="0" Text="Відповідь на [це запитання](https://ukrainian.stackexchange.com/q/13/8) пояснює також і англомовні власні імена, у тому числі королівських осіб. Коротко — правила вимагають писати *Карл*, тому що таким є звичайне паспортне ім'я (щоправда, рідкісне)." CreationDate="2022-09-09T21:59:33.257" UserId="8" />
  <row Id="12412" PostId="7017" Score="0" Text="@BeBraveBeLikeUkraine на справдї не пояснює. Там про словянські, тут саме про монархів ітп. Там згадано правило (про що не просив) від Вікіпедії — причому без жодних джерел і з суперечностями до себе (приклад Хуана Карлоса)." CreationDate="2022-09-10T13:33:41.720" UserId="585" />
  <row Id="12414" PostId="7017" Score="0" Text="[Цікавий огляд аргументів за і проти Карла](https://www.unian.ua/world/charlz-iii-chi-karl-iii-yak-pravilno-ukrajinskoyu-11972895.html). І гарне питання до підручника: &quot;Якщо, як пише підручник, &quot;власні назви титулованих осіб перекладаються&quot;, то чому ми називали принца Чарльзом? &quot;Принц&quot; - це титул. Вчора Чарльз змінив титул, а не ім'я.&quot;" CreationDate="2022-09-12T11:56:13.373" UserId="69" />
  <row Id="12433" PostId="7019" Score="0" Text="А SlangZone **рецензований**? (Якщо ні, то відповідь однаково корисна, але варто прямо попередити в тексті, бо запитання було саме про рецензований.)" CreationDate="2022-09-22T14:57:36.517" UserId="4" />
  <row Id="12436" PostId="7019" Score="0" Text="@Sasha є можливість додавати коментарі і свої визначення того ж самого слова/словосполучення, до того ж, можна голосувати чи певний варіант визначення є відповідним, таким чином рецензію робить спільнота." CreationDate="2022-09-22T16:00:32.523" UserId="4918" />
  <row Id="12422" PostId="7021" Score="0" Text="Ґрак це що? словник українських слів доступний десь одним файлом онлайн? я шукав щось таке не знайшов. був би список хоча б на 100 тисяч українських слів в одному файлі, тоді було б круто." CreationDate="2022-09-15T14:46:45.490" UserId="365" />
  <row Id="12425" PostId="7021" Score="0" Text="клас, дякую :) багато правда неіснуючих слів типо &quot;акизіф&quot; (&quot;фізика&quot;)," CreationDate="2022-09-16T20:01:53.277" UserId="365" />
  <row Id="12435" PostId="7024" Score="0" Text="На жаль, це не дуже переконливо, бо, наскільки я розумію, цей словник не має конкретного колективу укладачів/редакторів (на авторитет яких можна було б покластися) і не посилається на інші (старіші) джерела. Тобто він дозволяє нам побачити, що така думка існує, але не допомагає перевірити, наскільки вона вірогідна. Утім, приблизно ту саму версію [висловила Mariia Matskevych](/a/4554) з посиланням на Жайворонка, який своєю чергою послався на Огієнка." CreationDate="2022-09-22T15:31:42.057" UserId="4" />
  <row Id="12437" PostId="7024" Score="0" Text="@Sasha така вже є реальність інтернету, на жаль, більшість словників є погано сконфігуровані, якщо мова йде про SEO, тому люди, котрі шукають якесь конкретне слово часто не можуть знайти визначення й або йдуть геть без жодної інформації, або йдуть на російськи словники." CreationDate="2022-09-22T16:03:14.420" UserId="4918" />
  <row Id="12431" PostId="7026" Score="0" Text="Цей допис не додає нічого нового порівняно з [однією з наявних відповідей](https://ukrainian.stackexchange.com/a/1063/8). Якщо ви мали на увазі розгорнути відповідь стосовно одного конкретного слова, надати більш детальні пояснення і більшу кількість поважних джерел, ніж у попередній відповіді, то має сенс робити це зараз. Якщо ж ви, натомість, бажаєте лише підтвердити сказане у тій відповіді, для цього є кнопка upvote, і це не потребує створення відповідей-дублікатів." CreationDate="2022-09-20T20:30:03.960" UserId="8" />
  <row Id="12429" PostId="7027" Score="0" Text="У тексті запитання я уточнив які саме &quot;пупьірьішки&quot; мене цікавлять. Гадаю, що пухирці не пасують для цього значення. Із прикладів вжитку ми бачимо, що пухирці це щось наповнене плином (газом чи рідиною)." CreationDate="2022-09-20T14:20:57.677" UserId="9" />
  <row Id="12430" PostId="7027" Score="0" Text="Я також змінив заголовок запитання, щоб уникнути плутанини." CreationDate="2022-09-20T14:21:45.200" UserId="9" />
  <row Id="12443" PostId="7028" Score="0" Text="Ну тобто &quot;брати ванну&quot;. &#xA;Дякую. &#xA;Хай там як, вислів &quot;брати ванну&quot; вважаю прийнятним." CreationDate="2022-09-23T13:59:21.187" UserId="538" />
  <row Id="12444" PostId="7028" Score="0" Text="Щоб позначити відповідь «прийнятою», треба натиснути зелену кнопку-«галочку» під кнопками голосування. І ще має сенс зняти голос «мінус», ага. :))" CreationDate="2022-09-23T17:58:26.307" UserId="8" />
  <row Id="12471" PostId="7028" Score="1" Text="&quot;Брати ванну/душ&quot; — ні, це жахливо, наприклад: *Він брав ванну [, але так і не повернув її].* А от &quot;приймати ванну/душ&quot; часто можна почути." CreationDate="2022-10-18T21:33:36.513" UserId="2933" />
  <row Id="12432" PostId="7030" Score="2" Text="дякую за виправлення «НМСД», не чув ще такого:)" CreationDate="2022-09-22T06:13:29.537" UserId="4918" />
  <row Id="12446" PostId="7032" Score="2" Text="Якщо метою є скласти мінімалістичний словник (наприклад є розділ Вікіпедії https://simple.wikipedia.org/wiki/Main_Page написаний на Basic English, словник якого має 850 слів), або словник юридичних термінів, тоді має сенс певні слова називати &quot;зайвими&quot;. Але в інших випадках синонімія є ознакою багатства мови, як наприклад про це пише мовознавець Олександр Пономарів: http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/synonimy" CreationDate="2022-09-27T08:32:32.147" UserId="69" />
  <row Id="12449" PostId="7032" Score="0" Text="@Artemix, дякую за коментар, багато нового дізнався, поки шукав аргументи на свою користь." CreationDate="2022-10-02T14:40:48.657" UserId="4918" />
  <row Id="12434" PostId="7033" Score="2" Text="Але є це цілком літературні слова **[вибавляти](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=7820&amp;page=290)**, [набавляти](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=53174&amp;page=1696), [надбавляти](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=54095&amp;page=1722), **[позбавляти](http://sum.in.ua/s/pozbavljaty)**, [убавляти](http://sum.in.ua/s/ubavljaty)." CreationDate="2022-09-22T15:22:18.493" UserId="4" />
  <row Id="12438" PostId="7033" Score="0" Text="@Sasha правда, але за змістом вони зовсім інші, деякі навіть протилежні, наприклад, `позбавляти`. А `надбавляти` з можна прирівняти до `надбавки`, різниця лише у частині мови, одне - дієслово, інше - іменник." CreationDate="2022-09-22T16:07:09.523" UserId="4918" />
  <row Id="12439" PostId="7033" Score="1" Text="(Але корінь, на мою думку, той самий. (Зміст протилежний, бо префікс _з-_.))" CreationDate="2022-09-22T16:26:27.577" UserId="4" />
  <row Id="12440" PostId="7033" Score="0" Text="@Sasha ну... вода і водій теж мають спільний корінь, але це ніяк не впливає на значення цих слів." CreationDate="2022-09-22T16:55:08.067" UserId="4918" />
  <row Id="12441" PostId="7033" Score="1" Text="Наскільки я знаю, не мають. Вода і водій не однокорінні, лише схожі. Вода — від праіндоєвропейського [*wed-](https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/wed-), вести/водити/водій — від праіндоєвропейського [*wedʰ-](https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/wedʰ-)." CreationDate="2022-09-22T17:02:51.953" UserId="4" />
  <row Id="12442" PostId="7033" Score="0" Text="@Sasha можливо, я не філолог, намагаюся лише логічно все поєднати. бтв, [goroh](https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D1%8F%D1%82%D0%B8) ніби подає в етимології можливі корені, [ось посилання на вікі](https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/baviti), і там дійсно вказується, що baviti - може означати «накопичувати», «додавати», але тоді виникає питання, чому слова «добавити» немає в українській, а всі словники позначають його як розмовне, а не літературне?" CreationDate="2022-09-22T17:19:15.247" UserId="4918" />
  <row Id="12445" PostId="7033" Score="1" Text="як на мене, вживання слів добавити, прибавити не було досліджене свого часу і позначки, що ми бачимо в СУМ є дуже відносні. Якщо слова позбавляти або вибавляти є літературними із закладеним значенням - звільняти або забирати, то добавляти або прибавляти, з геть протилежним значенням спричиняють плутанину і віддають запозиченням." CreationDate="2022-09-27T05:07:25.667" UserId="4818" />
  <row Id="12689" PostId="7033" Score="0" Text="@user3334216, на мою думку — бо не було потреби в цьому слові, бо українці вже вживали інше слово (або ж у певний момент часу слово стало менш популярним, бо його витіснило інше слово). Так трапляється, наприклад, ми зазвичай кажемо _дах_ замість _криша_. Але це не означає, що треба відмовляти в праві на існування спорідненим словам (наприклад, ми кажемо _крити_, _покрівля_, _покришка_ і навіть _кришка/кришечка_)." CreationDate="2023-03-15T14:03:48.287" UserId="4" />
  <row Id="12447" PostId="7034" Score="2" Text="Прибрано теги: [tag:етимологія], бо у запитанні не йдеться про походження; [tag:from-russian], бо цей тег використовується разом з [tag:переклад], а також [tag:граматика], бо не йдеться про правила граматики." CreationDate="2022-10-01T09:10:58.747" UserId="8" />
  <row Id="12448" PostId="7034" Score="0" Text="&lt;&lt; звучить воно російською &gt;&gt; Можна розлогѣше?" CreationDate="2022-10-01T18:17:56.380" UserId="585" />
  <row Id="12450" PostId="7034" Score="0" Text="В російській це слово частіше вживається. В українській - чула лише в кількох творах.  Тому маю сумнів, що воно українське, можливо, це всього лише авторське використання" CreationDate="2022-10-03T09:32:39.100" UserId="4996" />
  <row Id="12451" PostId="7034" Score="0" Text="&lt;&lt; _В російській це слово частіше вживається_ &gt;&gt; Можете це якось підтвердити? « _В українській — чула лише в кількох творах_ &gt;&gt;, бо звідси можу зробити висновок, що ви просто російською більше читали." CreationDate="2022-10-03T19:15:15.157" UserId="585" />
  <row Id="12452" PostId="7034" Score="0" Text="Ні, читала більше українською. В описі свого запитання я додала &quot;як на мене, звучить воно російською&quot;. Тобто це лише мої відчуття, припущення, а, отже, жодних підверджень. Саме тому задала запитання тут, щоб отримати відповідь від компетентних людей, а не подавала це як факт." CreationDate="2022-10-05T15:41:32.667" UserId="4996" />
  <row Id="12453" PostId="7035" Score="1" Text="Ласкаво просимо до цього сайту і вітаю з першим якісним дописом! Я вписав ISBN словників і посилання на перший з них. Другий насправді називається В. Дубровський. «Словник московсько-український» і є перевиданням 1918/2013 рр." CreationDate="2022-10-06T07:11:36.617" UserId="8" />
  <row Id="12472" PostId="7035" Score="0" Text="Це нічого не доводить, вважаю інакше. Наприклад, є &quot;брехати&quot; — українське слово, а є &quot;обманювати&quot; — російський варіант (теж використовується і є у словниках)." CreationDate="2022-10-18T21:56:50.633" UserId="2933" />
  <row Id="12474" PostId="7035" Score="0" Text="дякую за відповідь!)" CreationDate="2022-10-20T14:04:18.887" UserId="4996" />
  <row Id="12459" PostId="7037" Score="0" Text="aha, it's the Partitive Case again! I keep running into confusing issues related to that. ;)&#xA;There's still one bit of an answer I didn't get - if I wanted to have a sentence with треба (rather than потрібно) with машина (or some other nouns like дім or лист or стілець), what case would it be?  Мені треба машини, or Мені треба машина, or is it actually just not grammatical to use треба with those nouns at all?" CreationDate="2022-10-11T15:49:23.520" UserId="4507" />
  <row Id="12454" PostId="7038" Score="0" Text="Welcome to Ukrainian Language! We usually prefer longer and more elaborated answers. If you can improve your post by adding detail, context, and examples, this would increase your answer's quality to help other users. Low quality answers are risking being down-voted and subsequently removed. Please take your time to [edit] and elaborate your post. In any doubt, please make sure you've taken a look at [tour], [answer], and [our guide](http://meta.ukrainian.stackexchange.com/q/5/) to quality answers." CreationDate="2022-10-08T16:39:57.790" UserId="8" />
  <row Id="12456" PostId="7038" Score="0" Text="Цікава версія. Однак, здається, історики й етимологи її не підтримують. (Я зараз не про мінуси конкретно на цьому сайті, а про те, що ніде в джерелах її знайти.) Чи, може, Ви здаєте щось, що може її підтвердити?" CreationDate="2022-10-09T15:52:58.077" UserId="4" />
  <row Id="12458" PostId="7038" Score="0" Text="«Лінгвістика — це така наука, де приголосні не означають нічого, а голосні означають ще менше». © Певно, автор вважає, що запозичення виду *Wohenende → вихідний*, з усіма оцими трансформаціями `wо → ви`, `he → хі`. зниклою `N`, `eNDe → ДНий` — то так і має бути. :)" CreationDate="2022-10-09T20:25:20.527" UserId="8" />
  <row Id="12466" PostId="7042" Score="0" Text="Hey thank you so much, this is a brilliant explanation." CreationDate="2022-10-13T16:07:47.817" UserId="5016" />
  <row Id="12468" PostId="7042" Score="0" Text="@user173361 Don't forget to accept the answer if it satisfies you ;)" CreationDate="2022-10-14T19:05:54.970" UserId="69" />
  <row Id="12469" PostId="7042" Score="0" Text="Hey, this is an excellent answer, sorry I've been away for work and I had forgotten to accept it, many apologies and many thanks" CreationDate="2022-10-17T00:44:43.883" UserId="5016" />
  <row Id="12473" PostId="7051" Score="1" Text="-1: Re: *бо так його вимовляють усі* — ні, не усі. Мій сусід вимовляє не так, значить, цей допис містить неправдиву інформацію, і усі подальші роздуми, дійсно, *не мають ніякого значення*, бо ґрунтуються на неправдивій тезі. Якщо автор бажає обговорювати числове співвідношення тих, хто вимовляє «так» і «не так», то варто надати **посилання на авторитетні джерела**, де є числові значення." CreationDate="2022-10-20T13:15:02.873" UserId="8" />
  <row Id="12475" PostId="7052" Score="2" Text="Does this answer your question? [Межі застосування дієприкметників](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1262/%d0%9c%d0%b5%d0%b6%d1%96-%d0%b7%d0%b0%d1%81%d1%82%d0%be%d1%81%d1%83%d0%b2%d0%b0%d0%bd%d0%bd%d1%8f-%d0%b4%d1%96%d1%94%d0%bf%d1%80%d0%b8%d0%ba%d0%bc%d0%b5%d1%82%d0%bd%d0%b8%d0%ba%d1%96%d0%b2)" CreationDate="2022-10-20T20:45:22.833" UserId="8" />
  <row Id="12476" PostId="7052" Score="0" Text="@BeBraveBeLikeUkraine, я все знаю. Річ в тім, що я не можу підібрати слово згідно з цими правилами в даному конкретному прикладі." CreationDate="2022-10-20T21:00:16.917" UserId="5042" />
  <row Id="12477" PostId="7052" Score="1" Text="А чим не підходить ось це, що вказано у відповіді? *«У такому разі їх слід замінити: а) підрядним означальним реченням»* — у даному випадку, *поглядом, що благає* або *поглядом, повним благання*." CreationDate="2022-10-20T21:32:45.027" UserId="8" />
  <row Id="12478" PostId="7052" Score="0" Text="Таки да, &quot;поглядом, сповненим благання&quot; підходить." CreationDate="2022-10-21T08:25:10.813" UserId="5042" />
  <row Id="12479" PostId="7057" Score="1" Text="Стаття &quot;Кремль уві млі&quot; http://www.golos.com.ua/article/252285 Також у словнику СУМ-11 є декілька прикладів: http://sum.in.ua/s/v (наприклад з чумацької пісні: &quot;Та вдарили зразу в дзвони уві всі&quot;)" CreationDate="2022-10-24T12:26:42.730" UserId="69" />
  <row Id="12481" PostId="7059" Score="0" Text="I heard *машина* only for land-type vehicles. But [one dictionary](http://sum.in.ua/s/mashyna) says otherwise: &lt;&lt; 3. Транспортний засіб (автомобіль, танк, літак і т. ін.), що рухається завдяки якомусь механізмові. *заст.* Поїзд, паровоз. &gt;&gt;, so seems itʼs possibe." CreationDate="2022-10-25T02:13:39.313" UserId="585" />
  <row Id="12492" PostId="7063" Score="2" Text="Ласкаво просимо до цього сайту! Цей допис містить лише копі-пасту із словникової статті. Кожна відповідь на цьому сайті має містити, власне, відповідь. (1) Вкажіть, який висновок має зробити читач із наведеної цитати. (2) будь ласка, відформатуйте текст, щоб він не виглядав, як стіна тексту без параграфів. (3) при копіюванні тексту зі словника, варто скорочувати кількість прикладів, лишаючи тільки ті, що відповідають порушеній проблемі." CreationDate="2022-10-28T15:02:36.530" UserId="8" />
  <row Id="12496" PostId="7063" Score="0" Text="The user has Unregistered status, отже, навряд чи докладе зусиль до виправлення цього допису, і це значить, що це має зробити хтось інший. Допоки це не зроблено, я голосую за видалення цього допису." CreationDate="2022-10-30T22:17:06.663" UserId="8" />
  <row Id="12503" PostId="7065" Score="0" Text="вся територія за [дніпровими порогами](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BD%D1%96%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B3%D0%B8) називається запоріжжя, `запоріжчина` — це вже незнання автора географії і спроба вжити це слово як нп. Львівщина, Полтавщина ітд." CreationDate="2022-11-05T22:43:13.757" UserId="4918" />
  <row Id="12504" PostId="7065" Score="0" Text="хоча, з іншого боку... запоріжжя, в сенсі «за дніпровими порогами» набагато більша територія, ніж сьогоднішня запорізька область, так що ця назва має сенс, якщо мова йде про конкретно цю область, кордони якої утворені в 1990-х" CreationDate="2022-11-05T22:51:24.127" UserId="4918" />
  <row Id="12497" PostId="7066" Score="0" Text="Що значить, що слово *волосне*? Також не можу зрозуміти цю фразу *Тобто якщо за основне, тобто переважно — лл*." CreationDate="2022-10-31T09:36:53.587" UserId="9" />
  <row Id="12498" PostId="7066" Score="1" Text="@Yola повноголосне _власне_." CreationDate="2022-10-31T16:08:00.870" UserId="585" />
  <row Id="12499" PostId="7067" Score="1" Text="*завдовжки* це те саме, що *довжиною* і неправильно казати *довжиною короткий* отже і *завдовжки короткий* не піде. Це може бути хіба для гуморески якоїсь." CreationDate="2022-11-02T22:31:27.487" UserId="9" />
  <row Id="12500" PostId="7067" Score="1" Text="уточніть, неправильно відповідно до якої норми? довжина - міра, короткий - слово, яким ми описуємо цю міру" CreationDate="2022-11-04T05:26:55.853" UserId="4818" />
  <row Id="12918" PostId="7067" Score="0" Text="Злітна смуга була цілих 100 метрів завдовжки, та виявилася занадто короткою для важкого російського бомбардувальника і він не злетів. Лід на річці майже 20 см завтовшки для російського панцирника виявився надто тонким і той пішов на дно." CreationDate="2023-09-10T07:34:47.740" UserId="2207" />
  <row Id="12509" PostId="7068" Score="0" Text="Не можна, це просторіччя." CreationDate="2022-11-09T19:49:45.630" UserId="2933" />
  <row Id="12717" PostId="7068" Score="0" Text="В цьому контексті краще вжити &quot;близько&quot; або &quot;приблизно&quot;. Також можна сказати &quot;в середньому&quot;, але не &quot;середньо&quot; - це помилка. І зауважте щодо періоду. Отже, українською ми кажемо: &quot;Я заробляю приблизно 5 тис. грн на місяць&quot;, &quot;Мої щомісячні витрати становлять близько 5 тис. грн.&quot;" CreationDate="2023-04-29T01:36:37.807" UserId="2207" />
  <row Id="12562" PostId="7069" Score="0" Text="З глухими приголосними пишемо префікс С-,  з дзвінкими - пишемо префікс З-." CreationDate="2023-01-17T18:19:02.423" UserId="2207" />
  <row Id="12506" PostId="7070" Score="2" Text="Це називається плеоназмом, що зазвичай є помилкою." CreationDate="2022-11-08T12:18:52.170" UserId="2933" />
  <row Id="12507" PostId="7070" Score="0" Text="@oleedd дякую, почитав на вікі, цікаво." CreationDate="2022-11-08T16:28:01.807" UserId="9" />
  <row Id="12505" PostId="7073" Score="1" Text="крутногуд чи крутноревун." CreationDate="2022-11-07T15:13:05.063" UserId="9" />
  <row Id="12510" PostId="7078" Score="3" Text="**−1.** Просто цїкаво, пробували поглянути в гиншому словника чи, що був до СРРР? Но і ще, що думаєте про _медаль_ (як старе слово?) + _ка_ — чому це неможливо?" CreationDate="2022-11-10T15:02:08.877" UserId="585" />
  <row Id="12511" PostId="7078" Score="0" Text="Звучить по-українськи." CreationDate="2022-11-11T15:20:43.757" UserId="2933" />
  <row Id="12512" PostId="7079" Score="0" Text="Ласкаво просимо до цього сайту і вітаю вас з якісним першим дописом!" CreationDate="2022-11-12T20:03:08.227" UserId="8" />
  <row Id="12513" PostId="7079" Score="0" Text="Дуже якісна відповідь. Я завжди казав - англійське слово або словосполучення зазвичай не має одного перекладу на українську, а має як мінімум декілька залежно від контексту" CreationDate="2022-11-12T21:51:43.493" UserId="2097" />
  <row Id="12515" PostId="7080" Score="1" Text="Складно, запитав [на Словотворі](https://slovotvir.org.ua/words/metch)" CreationDate="2022-11-17T10:00:13.323" UserId="9" />
  <row Id="12720" PostId="7080" Score="0" Text="Відбулося співпадіння" CreationDate="2023-05-01T23:39:09.503" UserId="2207" />
  <row Id="12516" PostId="7082" Score="1" Text="Цікава думка. Не бажаєте розгорнути відповідь, додавши приклади вжитку?" CreationDate="2022-11-19T16:20:47.387" UserId="8" />
  <row Id="12517" PostId="7082" Score="0" Text="@BeBraveBeLikeUkraine Додав приклади вживання з деяких словників. Дякую Вам за пораду." CreationDate="2022-11-20T12:49:11.870" UserId="5099" />
  <row Id="12519" PostId="7085" Score="0" Text="а і бтв, зугарний частіше всього використовується як дієприкметник, дієприкметник від слова матьорий радше не вдасться створити." CreationDate="2022-11-25T16:46:53.407" UserId="4918" />
  <row Id="12520" PostId="7086" Score="0" Text="питання було саме про сленгове значення, а не таке, як у московитській." CreationDate="2022-11-25T18:02:26.883" UserId="4918" />
  <row Id="12522" PostId="7090" Score="1" Text="Так, мені теж здається, що IT-шному контексті це найближчий відповідник: «string _s_ matches pattern _p_ (or regular expression _r_)» — «рядок _s_ відповідає шаблону _p_ (чи регулярному виразу _r_)»." CreationDate="2022-12-06T08:25:09.150" UserId="4" />
  <row Id="12523" PostId="7090" Score="0" Text="У питанні йдеться про людей, а от щодо цього: мені завжди здавалося, що в цьому випадку &quot;збігається&quot;/&quot;співпадає&quot; найближче (український варіант, на жаль, не завжди добре звучить, на відміну від російського &quot;совпадает&quot;)." CreationDate="2022-12-06T15:04:37.923" UserId="2933" />
  <row Id="12524" PostId="7090" Score="1" Text="oleedd, я можу помилятися, але мені здається, що російське «совпадать» тут не підходить — воно про точний збіг, а не про відповідність шаблону (типу, `^ab{1,3}c$` збігається з `^ab{1,3}c$`, а `abbc` відповідає `^ab{1,3}c$`). Хоча українське «збігатися» має ширший набір значень, ніж російське «совпадать», тож припускаю, що Ви маєте рацію і воно теж підходить… (Хоча я в таких випадках, боячися двозначності, завжди уникав слова «збігатися» і використовував «відповідати», але, можливо, я помилявся.) Так, тут є про що подумати…" CreationDate="2022-12-06T17:52:46.670" UserId="4" />
  <row Id="12526" PostId="7090" Score="0" Text="Не сказав би, що ширше, просто &quot;збігатися&quot; має в собі &quot;сбегаться&quot;. Теж помітив цей нюанс, але мені здається, що так можна. Звернемося до словників, щоб з'ясувати. У словнику Єфремової є таке значення: *3. Соответствовать чему-либо, согласовываться с чем-либо.* Але чомусь тільки там. У словнику Кузнєцова є таке: *3) Совместиться при наложении.* Коли говорять про регулярні вирази, часто використовують слово &quot;совпадение&quot;." CreationDate="2022-12-06T21:44:39.520" UserId="2933" />
  <row Id="12527" PostId="7090" Score="0" Text="На справді, я мав на увазі слово match в широкому розумінні. Бо в IT воно прийшло з коду (приклад як писав Sasha з використанням регулярок) і почало використовуватись у широкому вжитку в звичайній мові серед айтішної спільноти." CreationDate="2022-12-07T16:04:35.307" UserId="951" />
  <row Id="12528" PostId="7093" Score="0" Text="Цікаво, а *каплиця - капличний* це прийнятно?" CreationDate="2022-12-09T12:50:40.627" UserId="9" />
  <row Id="12533" PostId="7093" Score="0" Text="Навряд чи це про русифікацію. Російською якраз без Н - участковый" CreationDate="2022-12-12T18:40:13.630" UserId="129" />
  <row Id="12535" PostId="7093" Score="0" Text="@SerhiiKheilyk больничньій, граничньій." CreationDate="2022-12-13T11:58:44.667" UserId="9" />
  <row Id="12532" PostId="7094" Score="1" Text="Я виправив форматування тексту, щоб не вилазило за межі екрану, але ви маєте значно скоротити цитату, бо вичитувати цю стіну тексту геть неможливо." CreationDate="2022-12-12T17:29:28.537" UserId="8" />
  <row Id="12534" PostId="7094" Score="1" Text="Дуже дякую за редагування, та поради :)&#xA;Я скоротив" CreationDate="2022-12-12T20:25:08.613" UserId="5160" />
  <row Id="12539" PostId="7096" Score="0" Text="_&quot;Як в українській мові відрізняти значення слова протестувати?&quot;_. Я особисто щоб відрізнити інколи вживаю слово _&quot;відтестувати&quot;_" CreationDate="2022-12-26T21:57:34.297" UserDisplayName="user5051" />
  <row Id="12543" PostId="7102" Score="0" Text="В 3-му пункті regex? Якщо так, то це не сайт для програмістів. Тому розпишіть &quot;по-українськи&quot;" CreationDate="2022-12-31T15:40:16.273" UserDisplayName="user5051" />
  <row Id="12544" PostId="7102" Score="0" Text="@stkuser там ж розписано…" CreationDate="2022-12-31T15:56:20.177" UserId="585" />
  <row Id="12549" PostId="7105" Score="4" Text="Вітаю на цьому сайті і вітаю з дуже якісними першими дописами! Думаю, що найближчим часом ваші дописи отримають достатньо «плюсів» upvotes. І як тільки це станеться, ви зможете додавати у ваші дописи достатню кількість гіперпосилань (певен, ви маєте ці посилання)." CreationDate="2023-01-05T12:22:07.287" UserId="8" />
  <row Id="12690" PostId="7105" Score="2" Text="Невеличке виправлення щодо «а від іншого, праслов'янського слова &quot;*первший&quot;»: наскільки я розумію, _*первший_ — не праслов'янське, а (зникле нині й реконструйоване етимологами) українське слово." CreationDate="2023-03-15T15:42:16.853" UserId="4" />
  <row Id="12552" PostId="7107" Score="0" Text="Органи державної влади?" CreationDate="2023-01-06T20:21:32.630" UserId="815" />
  <row Id="12550" PostId="7108" Score="2" Text="Ласкаво просимо до цього сайту! Зауважте, наші правила відрізняються від того, що можна побачити на мовних форумах і соцмережах. Ми дійсно цінуємо відповіді, що ґрунтуються на поважних наукових (бажано, академічних) джерелах. Ба більше, запитання прямо вказує: *«Тому хотілося б дізнатися етимологію, яка **базується на поважних лінґвістичних джерелах**, а не на здогадках.»*. Ваш досвід аналізу однієї (неназваної?) книги є цікавою *здогадкою* і може стати частиною відповіді, але не її основою." CreationDate="2023-01-06T09:20:01.603" UserId="8" />
  <row Id="12558" PostId="7108" Score="0" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2023-01-13T18:19:29.060" UserId="-1" />
  <row Id="12794" PostId="7116" Score="0" Text="Тобто треба казати: *домовмося я піду перша*, *узгодьмо ти спочатку спробуєш сам* і *дочекаймося вони нам напишуть*?" CreationDate="2023-06-24T13:34:03.677" UserId="5668" />
  <row Id="12795" PostId="7116" Score="0" Text="@meleten ні, у відповіді не йдеться про те, що пропущене дієслово могло б замінити слово &quot;давай&quot;." CreationDate="2023-06-24T13:39:13.040" UserId="8" />
  <row Id="12796" PostId="7116" Score="0" Text="А могли би будь ласка дати українські варіанти, щоби сказати те саме, як попросив автор?" CreationDate="2023-06-24T14:03:25.950" UserId="5668" />
  <row Id="12798" PostId="7116" Score="0" Text="@meleten я зрозумів ваше уточнення. Я бачу ситуацію так: автор запитання висловив сумнів у тому, що лексичне значення слова «давай» (2-а особа) не відповідає контексту (як-то «давай» + дієслово, що стосується 1-ї особи «я/ми» або 3-ї особи «він/вона/вони»). Я намагався спростувати такий сумнів. Іншими словами, моя відповідь — *замінювати не треба*, лексика і контекст не суперечать одне одному, бо «давай» і дієслова знаходяться *у різних* частинах складно-підрядного речення." CreationDate="2023-06-24T16:43:04.073" UserId="8" />
  <row Id="12799" PostId="7116" Score="0" Text="@meleten Менше з тим, я згоден, що моя відповідь не наводить авторитетних джерел; спробую принагідно такі джерела навести, дякую за підказку." CreationDate="2023-06-24T16:44:04.753" UserId="8" />
  <row Id="12800" PostId="7116" Score="0" Text="Мені здається автор спитав про *давай* як росіянізм, аніж невідповідність осіб." CreationDate="2023-06-24T20:04:42.080" UserId="5668" />
  <row Id="12559" PostId="7124" Score="2" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2023-01-13T18:19:42.017" UserId="-1" />
  <row Id="12565" PostId="7130" Score="0" Text="Натрапив на [роботу](http://dnpb.gov.ua/wp-content/uploads/2022/07/71604-2.pdf#page=16) пана [Науменка](https://uk.wikipedia.org/wiki/Науменко_Володимир_Павлович) — пише, що [мягшить](https://twiukraine.com/system/media_attachments/files/109/711/908/563/645/270/original/ddc518898e25d456.png), але [частково](https://twiukraine.com/system/media_attachments/files/109/711/944/951/740/763/original/bca7b04233576fa1.png). Тобто третій варіянт. Хотїло ся би сучасні джерела." CreationDate="2023-01-18T19:50:49.580" UserId="585" />
  <row Id="12598" PostId="7131" Score="1" Text="Yes, the first is incorrect." CreationDate="2023-02-09T22:06:55.850" UserId="2933" />
  <row Id="12661" PostId="7133" Score="1" Text="В епоху комп'ютерів насправді дуже легко провести власне дослідження. Завантажити будь-яку електронну бібліотеку + простий скрипт (Пітон, Ява і т. д.)" CreationDate="2023-02-21T15:43:42.700" UserId="5316" />
  <row Id="12905" PostId="7133" Score="0" Text="@Vitalii а чи будь-яка електронна бібліотека прийнятно представляє українську мову?" CreationDate="2023-09-01T17:45:45.940" UserId="9" />
  <row Id="12906" PostId="7133" Score="0" Text="То є філософське питання. Якщо ваша мета - кріптологія (як була в мене, бо я є за освітою експерт з комп'ютерної безпеки), то так, прийнятно представляє. Якщо у вас інша мета - то вам слід дати визначення &quot;мови&quot;. В криптології мова - це протокол обміну інформацією між людьми, без врахування грамматики і т. д. Мова - це те. що ми повинні дешифрувати, хоч би грамотна вона, хоч би ні." CreationDate="2023-09-02T08:16:22.083" UserId="5316" />
  <row Id="12569" PostId="7136" Score="0" Text="Related: https://ukrainian.stackexchange.com/q/504/8" CreationDate="2023-01-28T22:49:18.850" UserId="8" />
  <row Id="12581" PostId="7136" Score="0" Text="@Bocchi не знаю що таке sic, а щодо іншого, то можливо дійсно треба було це вказати: перший рядок таблиці це те, що я знаю, а другий рядок це те, що я хочу. Я намагався порівняти з іншими словами. *Відповідідь* це моя спроба словоформи як *пройдіть/викопайте/віднесіть*. Тобто мене цікавила саме доконана дія, бо недоконану я і так знаю, я її вказав у першому рядку." CreationDate="2023-01-31T02:52:02.607" UserId="9" />
  <row Id="12582" PostId="7136" Score="0" Text="1) [sic](//uk.wikipedia.org/wiki/Sic). 2) Я наче указав: а) чому ті, через декілька причин, дѣєслова підібрані неправильно, б) *від-* не грає різницї і відки походить, в) навѣв доконаного *відповѣсти*." CreationDate="2023-01-31T08:07:20.983" UserId="585" />
  <row Id="12570" PostId="7137" Score="0" Text="Дякую, та мене цікавить саме завершена дія - *дайте відповідь* це подібно *з'їж* на відміну від *давайте відповідь*, що подібно до *їж*." CreationDate="2023-01-29T14:23:19.627" UserId="9" />
  <row Id="12572" PostId="7137" Score="0" Text="Дивно, в запитанні доволі чітко показане бажання дізнатись про саме доконану дію, наприклад, другий рядок в табличні, що я навів подає доконані дії. Також не знайшов, де у відповіді сказань, що такого немає." CreationDate="2023-01-30T13:54:38.163" UserId="9" />
  <row Id="12583" PostId="7137" Score="0" Text="Вкажіть, будь ласка, де ви навели відповідник до *дайте відповідь* або вказали, що його немає?" CreationDate="2023-02-01T13:47:43.070" UserId="9" />
  <row Id="12585" PostId="7137" Score="1" Text="@Yola цітую: _Тому **дати відповідь**, втч. за правописом, це до **відповісти**, а не відповідати, котрого ви розбирали тут і котре було би як давати відповідь._" CreationDate="2023-02-01T16:26:23.673" UserId="585" />
  <row Id="12586" PostId="7137" Score="0" Text="То як же це до *відповісти*? Запитання про те як це сказати одним словом, а те від *відповісти* чи від *відповідати* це слово буде для мене неважливо." CreationDate="2023-02-01T16:48:04.127" UserId="9" />
  <row Id="12604" PostId="7138" Score="0" Text="Мені теж це дуже цікаво. (Інтуїтивно мені здавалося, що так частіше пишуть західні автори, ніж наддніпрянські. Бачив випадки, коли редактори викорчовували ці конструкції, але не мав нагоди спитати чому, можливо, це були суто стильові забаганки конкретних редакторів.)" CreationDate="2023-02-15T06:13:13.417" UserId="4" />
  <row Id="12607" PostId="7138" Score="0" Text="Схоже на творення прикметників способом переходу з одніє частини мови до іншої, які в підрядній частині речення набувають форму прислівника" CreationDate="2023-02-16T13:18:48.893" UserId="2207" />
  <row Id="12635" PostId="7138" Score="0" Text="@RomanMikhol, проблема в тому, що я навіть не знаю, як лаконічно «обізвати» це явище, аби знайти щось про нього в пошукових системах :)." CreationDate="2023-02-19T14:09:44.710" UserId="4" />
  <row Id="12651" PostId="7138" Score="0" Text="@Sasha дещо є про підрядні зґясувальні речення, які залежать від вказівного займенніка: https://miyklas.com.ua/p/ukrainska-mova/9-klas/skladnopidriadne-rechennia-43534/spr-z-pidriadnimi-z-iasuvalnimi-319759/re-5a40ea6d-536b-4af1-a797-2f29ac2dfd1d , https://disted.edu.vn.ua/courses/learn/4524 ." CreationDate="2023-02-20T18:09:57.347" UserId="2207" />
  <row Id="12663" PostId="7138" Score="0" Text="@RomanMikhol, може, я чогось не розумію, але за цими посиланнями я бачу про загальний випадок, а не «той, що його». За першим посиланням я навіть не бачу жодного такого прикладу (за другим є «Уся наша планета оповита невидимими шляхами, що ними мандрують слова (А. Коваль)»)." CreationDate="2023-02-22T12:37:34.550" UserId="4" />
  <row Id="12691" PostId="7138" Score="0" Text="Відповідь: &quot;Міст, поруч з яким росте дерево.&quot; або &quot;Дерево, що росте біля мосту.&quot;" CreationDate="2023-03-19T15:03:31.037" UserId="2207" />
  <row Id="12771" PostId="7138" Score="0" Text="Дещо схоже запитання: [«Наскільки типовою є конструкції виду „що ним/нею/ними“ замість „яким/якою/якими“?»](/q/6918)." CreationDate="2023-06-18T06:24:18.540" UserId="4" />
  <row Id="12575" PostId="7139" Score="2" Text="Повязані (?): [Is _у мене є_ equivalent to *я маю*?](/q/1160/585), [У мене (є) vs я маю в певному місці/в певний час](/q/2616/585)." CreationDate="2023-01-30T18:08:47.393" UserId="585" />
  <row Id="12579" PostId="7139" Score="0" Text="так, усі питання пов'язані. Мені було досить цікаво це, але чомусь я не міг ніяк знайти, щоб хтось саме це спитав. Навіть при написанні в колонці &quot;Similar Questions&quot; не виднілися вами вказані. Підкажіть, що я маю робити в такому разі?" CreationDate="2023-01-30T21:18:17.410" UserId="5099" />
  <row Id="12580" PostId="7139" Score="0" Text="Якщо гинші питання збіжні з тим, чого хотѣв са́ме ти, тоді можеш видалити своє питаннє кнопкою [delete]. Можливо хочеш уточнити щось, тобто змінити питаннє, тоді є кнопка [edit]." CreationDate="2023-01-30T21:22:46.323" UserId="585" />
  <row Id="12577" PostId="7140" Score="0" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2023-01-30T21:04:32.390" UserId="-1" />
  <row Id="12578" PostId="7141" Score="0" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2023-01-30T21:04:43.293" UserId="-1" />
  <row Id="12588" PostId="7143" Score="0" Text="То є так. До українськоѣ скорѣш за всього прибуло через мім [*doge cheems*](//knowyourmeme.com/memes/swole-doge-vs-cheems), котрий тут і наведений як Папа." CreationDate="2023-02-03T12:56:41.670" UserId="585" />
  <row Id="12650" PostId="7143" Score="0" Text="&quot;m&quot; та &quot;n&quot; там використовуються щоб показати, що вимова нечітка, невпевнена і &quot;через ніс&quot;. Адже &quot;n&quot; та &quot;m&quot; - носові звуки. Тобто, епентеза, але зовсім." CreationDate="2023-02-20T17:46:17.417" UserId="2443" />
  <row Id="12667" PostId="7145" Score="0" Text="А чи немає тут певної гри слів, може друга частина цього слова не від _жало_, а від _жаль_, як у словах _жалібний, жалоба_?" CreationDate="2023-02-23T11:00:35.297" UserId="66" />
  <row Id="12669" PostId="7145" Score="1" Text="@YellowSky не̂, бо тоді бѫло би _обоз́альиь_, нп. _синь_ → _синьиь_,  (проти _жалиь_, _зелен_ → _зелениь_ ітд). Те, з́е не маьить мьакого в *з́алоба*, це радс́е, гадаьѫ, вплив _-о-_. Переве̂рити складно, бо *-о-ба* не дѫз́е продѫктивниь, ьак _-ь-ба_. Моз́на такоз́ зазнац́ити, с́ц́о такі прикметники зазвиц́аь маьѫть наросток _-евиь_: _сталь_ → _сталевиь_ (_сталиь_ во̂д _ста-ти_), _бо̂ль_ → _болевиь_, _ґель_ → _ґелевиь_, _нѫль_ → _нѫлевиь_; або _-ниь_… ітд. Зве̂сно, моз́ливо Твоьа правда, але тоді треба ц́имо-сь по̂дкре̂пити." CreationDate="2023-02-23T22:40:08.310" UserId="585" />
  <row Id="12591" PostId="7146" Score="1" Text="Цікаве запитання. Я навіть думаю, що його варто ставити на [linguistics.se], а не тут. Думаю, починати треба з [цієї статті на Вікіпедії](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D1%96_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA%D0%B8_%D0%B2_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F), а далі залежно від бажаної глибини відповіді." CreationDate="2023-02-04T22:54:22.360" UserId="8" />
  <row Id="12592" PostId="7146" Score="0" Text="@BeBraveBeLikeUkraine Так, на Лінґвістікс можна продублувати." CreationDate="2023-02-05T17:50:14.933" UserId="585" />
  <row Id="12608" PostId="7152" Score="0" Text="Коли ви робите якісь розрахунки, таким чином виконуєте дію над числами (обчислюєте). Та коли намагаєтесь ділити на нуль, з числами відбуваються цікаві речі." CreationDate="2023-02-16T13:48:23.440" UserId="2207" />
  <row Id="12599" PostId="7155" Score="0" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2023-02-11T23:55:16.303" UserId="-1" />
  <row Id="12601" PostId="7155" Score="1" Text="Я з Вами згоден, але варто було б послатися на відповідні словники (в ідеалі — зацитувати відповідні словникові статті)." CreationDate="2023-02-14T10:17:54.287" UserId="4" />
  <row Id="12603" PostId="7156" Score="1" Text="Я не дуже зрозумів «1.2»: Ви кажете, що «дія над» вживається рідше (у 1/30 ≈ 3% випадків), але рекомендуєте вживати саме «дія над»?" CreationDate="2023-02-14T18:32:50.637" UserId="4" />
  <row Id="12602" PostId="7159" Score="0" Text="Згоден, але варто було б спробувати обґрунтувати відповідь." CreationDate="2023-02-14T10:22:32.837" UserId="4" />
  <row Id="12666" PostId="7161" Score="2" Text="Ви геть не зрозуміли питання. Питання ж було саме про **називний** відмінок, бо за літературним стандартом _мати_ — це називний, а _матір_ — знахідний відмінок. От і питання: а чи правильно вживати форму знахідного відмінка _матір_ у значенні називного відмінка? Ви ж наводите приклади, де _матір_ вжито в значенні **знахідного** відмінка, а про таке природне вживання питання ж не було, як і не було питання про частоту вживання слова _мати_ в різних відмінках." CreationDate="2023-02-23T10:35:22.880" UserId="66" />
  <row Id="12668" PostId="7161" Score="1" Text="@YellowSky, дякую, Ви праві! (З якогось дива під час написання відповіді я мислив, що коли називний _мати_, то й знахідний має бути _мати_, а коли називний _матір_, то й знахідний має бути _матір_. Звісно, це не так. Хоча, як не дивно, іноді й у знахідному кажуть _мати_: «Не покладу, бо ся бою, бо лихую мати маю, лиху бо я мати маю, буде бити, добре знаю» — але це рідкість і мова не про це.) Відредагував відповідь (хоча, можливо, варто було вилучити й написати нову)." CreationDate="2023-02-23T19:11:25.443" UserId="4" />
  <row Id="12605" PostId="7162" Score="1" Text="That's a great resource for answering this sort of question, thank you!" CreationDate="2023-02-15T13:40:11.863" UserId="4507" />
  <row Id="12649" PostId="7163" Score="3" Text="Якщо брати до уваги деякі діалекти, зокрема мій подільский говір, то там є два різних &quot;і&quot;: пом'якшувальне (у більшості випадків; напр. тісто, ніжний) і непомʼякшувальне (на місці переходу о, ы -&gt; і; напр. тільки, ніж). У другому випадку &quot;і&quot; взагалі не пом'якшує попередню приголосну." CreationDate="2023-02-20T17:42:21.710" UserId="2443" />
  <row Id="12662" PostId="7163" Score="0" Text="@xpoback, дякую!" CreationDate="2023-02-22T12:35:31.793" UserId="4" />
  <row Id="12609" PostId="7164" Score="0" Text="По-моєму, не варто ставити в один ряд «дії з числами» і «знущання з москалів», бо відмінки різні. «Дії з числами» ~ «знущання з москалями», «дії з чисел» ~ «знущання з москалів». (Але «знущання з кимось» зовсім не підходить, бо зазначає радше співучасника, ніж об'єкт; а «дії з чисел» теоретично можна було б розглянути, але ж у питанні не ця форма.)" CreationDate="2023-02-17T14:28:09.027" UserId="4" />
  <row Id="12639" PostId="7164" Score="0" Text="@Sasha Я пишу не про відмінок, а лише про те, що для позначення дії з об'єктом застосовується саме прийменник &quot;з&quot;, а не над." CreationDate="2023-02-20T08:30:55.043" UserId="5316" />
  <row Id="12642" PostId="7164" Score="0" Text="Є таке поняття в мові: &quot;усталений вираз&quot;. &quot;Дія з&quot;." CreationDate="2023-02-20T08:46:24.503" UserId="5316" />
  <row Id="12645" PostId="7164" Score="0" Text="Мені все одно здається, що Ви наводите приклади трішки різних типів, непорівнянні. Але мені важко пояснити свою думку… (Про всяк випадок: мінус Вам ставив і виставляв відповідь на видалення не я. І я в будь-якому разі дуже вдячний Вам за відповідь, хоч і не до кінця з нею згоден.)" CreationDate="2023-02-20T14:20:09.270" UserId="4" />
  <row Id="12646" PostId="7164" Score="0" Text="Припускаю: мінус могли поставили за те, що Ви (припустімо) довели усталеність «з», але не довели чужорідність «над». Але це неточно, могли й поставити банально через зовнішній вигляд (люблять тут довгі відповіді з посиланнями)." CreationDate="2023-02-20T14:23:37.313" UserId="4" />
  <row Id="12647" PostId="7164" Score="0" Text="А свою думку я все-таки спробую пояснити [тут](https://chat.stackexchange.com/rooms/143028/), хоч це не так важливо." CreationDate="2023-02-20T14:27:29.743" UserId="4" />
  <row Id="12684" PostId="7164" Score="0" Text="Вибачте, мені не прийшли сповіщення про Ваші повідемлення у чаті, тому я відповів на них тільки зараз :(." CreationDate="2023-03-07T11:23:11.120" UserId="4" />
  <row Id="12640" PostId="7165" Score="0" Text="Як на мене, Грушевський і тим більше Руська правда є трохи застарими джерелами для відповіді на запитання про стан справ в сьогоднішній мові.&#xA;&#xA;Руська правда взагалі написана мовою, яку важко назвати українською, а Грушевський мав свій власний і досить екзотичний правопис. Те ж саме стосується і Винниченка.&#xA;&#xA;Для пояснення сьогоднішнього правила підійшов би сьогоднішній підручник, правопис чи тлумачний словник, а не приклади з тексту сторічної чи вісімсотрічної давнини з текстів, грамотність яких ще треба довести, бо вони не є підручниками, а лише пам'ятками літератури." CreationDate="2023-02-20T08:35:15.483" UserId="5316" />
  <row Id="12641" PostId="7165" Score="0" Text="За такою логікою виходить, що я &quot;готую чай НАД лимоном&quot;, а не &quot;З лимоном&quot;, адже тут я дію на лимон безпосередньо ножем та ложкою?" CreationDate="2023-02-20T08:45:21.730" UserId="5316" />
  <row Id="12643" PostId="7165" Score="0" Text="Ще один всім відомий усталений вираз: &quot;Вийти сухим із води&quot;. Я тут безпосередньо чи опосередковано з води виходжу? Може, треба &quot;Вийти сухим НАД води&quot;?&#xA;Або &quot;воювати з вітряками&quot; - Дон Кіхот цілком безпосередньо вдарив вітряк списом, тож він воював НАД вітряками? Ще: &quot;Робити з мухи слона&quot; - безпосередньо, беремо муху, додаємо хобот, отримуємо слона - тож &quot;Робити НАД мухою слона&quot;, чи як?" CreationDate="2023-02-20T08:48:27.130" UserId="5316" />
  <row Id="12648" PostId="7165" Score="0" Text="По-моєму, це не зовсім релевантні приклади. Див. докладніше в [тому ж чаті](https://chat.stackexchange.com/rooms/143028/)." CreationDate="2023-02-20T15:18:47.643" UserId="4" />
  <row Id="12610" PostId="7166" Score="1" Text="закрив питання, бо уже підіймалося безліч разів на сайті. транслітерація - це не те, як ми чуємо, ти транслітерація - це усталені зручні правила передачі іншомовних слів на письмі. чому? тому що одна людина чує так, а інша - інакше. а правила для всіх." CreationDate="2023-02-18T23:57:25.107" UserId="240" />
  <row Id="12611" PostId="7166" Score="2" Text="і писати так почали не зараз, а з 2002 року, коли видали Гаррі Поттера українською у видавництві абабагаламага." CreationDate="2023-02-19T00:04:07.250" UserId="240" />
  <row Id="12614" PostId="7166" Score="0" Text="По-перше, питання зовсім не про те, якою мовою я його читав - тому ваша репліка абсолютно недоречна. По-друге, серйозно, &quot;одна так, друга так&quot; - хоч хтось чує там *Гогвардс*, камон?" CreationDate="2023-02-19T01:39:14.970" UserId="125" />
  <row Id="12615" PostId="7166" Score="0" Text="@P.Vowk Сподівався, хоч тут адекватну відповідь отримати. &quot;Дякую&quot; за дискредитацію і цього дежерела інформаціі. Добре, хоч Саша адекватно відповів." CreationDate="2023-02-19T01:40:13.563" UserId="125" />
  <row Id="12618" PostId="7166" Score="2" Text="Надав [відповѣдь](//ukrainian.stackexchange.com/a/7168/585) там." CreationDate="2023-02-19T02:01:47.033" UserId="585" />
  <row Id="12619" PostId="7166" Score="2" Text="Ну, ситуація така, що в нас зараз не дуже багато активних учасників. Тому маємо два наслідки: (1) нам не вистачає рук, щоб глибоко пірнати в кожне питання; (2) курс задається активними учасниками, зараз він такий який є, але нові активні учасники можуть його змінити. Приєднуйтеся, якщо теж вважаєте, що нам варто бути уважнішими/лагіднішими до відвідувачів :)." CreationDate="2023-02-19T02:03:20.373" UserId="4" />
  <row Id="12620" PostId="7166" Score="0" Text="@Bocchi Дякую, як раз дивлюсь відповіді на те питання" CreationDate="2023-02-19T02:03:31.427" UserId="125" />
  <row Id="12652" PostId="7166" Score="2" Text="@VitaliiVasylenko на нашому сайті вже не раз відбувалося обговорення на тему &quot;чітко чую так&quot;, &quot;чітко чую сяк&quot;. Це ніяк не впливає на транслітерацію. Так, я там чую Гоґвартс, і я досліджував це питання, ще багато людей чує дуже по-різному, для того й потрібні фонетичні дослідження + транслітерація як зручний інструмент із чіткими правилами, а не хто як почув." CreationDate="2023-02-20T19:05:29.067" UserId="240" />
  <row Id="12653" PostId="7166" Score="0" Text="@VitaliiVasylenko видалив частину про те, якою мовою ви то читали. Це була помилка з мого боку. Решта моїх арґументів лишається." CreationDate="2023-02-20T19:10:54.053" UserId="240" />
  <row Id="12612" PostId="7167" Score="0" Text="(Моя відповідь «пролізла», бо я почав її набирати до закриття питання. Попереднє запитання бачив, але там не було прямої відповіді на «як давно? чи нове?», вибачте. Можу спробувати перекинути в попереднє запитання з якоюсь передмовою, мовляв, відповідав не зовсім на це питання, а не схоже.)" CreationDate="2023-02-19T01:33:36.320" UserId="4" />
  <row Id="12613" PostId="7167" Score="1" Text="Дякую за нормальну, розгорнуту, адекватну відповідь!" CreationDate="2023-02-19T01:37:14.080" UserId="125" />
  <row Id="12616" PostId="7167" Score="0" Text="Як на мене, перекидати нікуди не треба - це актуальне питання, я б його і не закривав би. Бо перед тим як його задавати, я шукав схожі відповіді - і саме на те формулювання не наткнувся." CreationDate="2023-02-19T01:45:58.893" UserId="125" />
  <row Id="12617" PostId="7167" Score="1" Text="PS: в словi hog - дійсно, друга приголосна звучить як &quot;ґ&quot;, але це точно &quot;хоґ&quot;, а не &quot;гоґ&quot;." CreationDate="2023-02-19T01:50:32.800" UserId="125" />
  <row Id="12621" PostId="7168" Score="1" Text="І ви теж туди ж. Чому ваша відповідь починається з оцінки часу знаходження в укр. просторі того, хто задає питання? &quot;Те, шчо ви зараз ввійшли в український простір і почали таке помѣчати, не означаїть, шчо такого не було ранѣше&quot;. Яке корисне смислове навантаження несе ця ваша репліка, і як саме вона допомогає отримати відповідь на оригінальне запитання? Відбити бажання читати вас далі? Ну, така ціль майже досягнута." CreationDate="2023-02-19T02:09:35.723" UserId="125" />
  <row Id="12623" PostId="7168" Score="0" Text="1. Це моє питання, а не твердження, якщо ви не помітили. 2. не &quot;твоє&quot;, а &quot;ваше&quot;, я з тобою корів не пас. Коротше, я зрозумів, у вас тут своя домашня атмосфера, про професійне спілкування ви не чули. Всього хорошого, тусуйтесь самі, піду пошукаю де ще це питання можна *адекватно* обговорити. Хоча все ж, дякую за ваш час на розгорнуту відповідь." CreationDate="2023-02-19T02:15:03.107" UserId="125" />
  <row Id="12628" PostId="7168" Score="0" Text="Vitalii Vasylenko має рацію: деякі частини цієї відповіді порушують Code of Conduct." CreationDate="2023-02-19T13:53:54.673" UserId="4" />
  <row Id="12629" PostId="7168" Score="0" Text="**Спершу** без Code of Conduct, просто по-людьськи… Відвідувачу може бути неприємно, коли натякають на те, що він увійшов в український інфопростір лише нещодавно (незалежно від того, так це чи не так; і незалежно від того, наскільки нейтральний вигляд це твердження має для мовця; навіть якщо це твердження відповідає дійсності, такі натяки можуть виглядати зверхньо, як-от «ну, тобі ж усього N рочків, виростеш — зрозумієш» або «ти жінка, що ти можеш знати про це»)." CreationDate="2023-02-19T13:55:35.723" UserId="4" />
  <row Id="12630" PostId="7168" Score="0" Text="І мені особисто було б неприємне порівняння з запитанням про відмінювання прізвищ на -ко в подібному контексті (я припускаю, що Bocchi мав на думці лише добрі наміри, а не щось на зразок «он подивіться, які нерозумні запитання трапляються, Ваше — таке ж», але я б особисто на місці відвідувача цілком міг сприйняти це так, принаймні в такому контексті)." CreationDate="2023-02-19T13:56:32.257" UserId="4" />
  <row Id="12631" PostId="7168" Score="0" Text="**І формально** [Code of Conduct](//meta.stackexchange.com/conduct) каже: «Focus on the content, not the person» (причому далі додає, що навіть до контенту, а не лише до самого автора, не слід застосовувати слова, які автор може приміряти на себе)." CreationDate="2023-02-19T13:56:54.470" UserId="4" />
  <row Id="12632" PostId="7168" Score="0" Text="А ще [дух Stack Exchange передбачає](//stackoverflow.blog/2019/10/10/iterating-on-inclusion/) побудову інклюзивної (inclusive) і привітної до нових членів (welcoming) спільноти. Із цього теж, по-моєму, випливає, що нам не можна, формально кажучи, натякати не таким, як ми, що вони не такі, як ми (і навіть якщо той, хто це пише, наприклад, сам увійшов в український простір лише нещодавно, тому не вбачає в цьому прояву неінклюзійності, або ж через інші причини не бачить у цьому нічого поганого — читач однаково може сприйняти це погано)." CreationDate="2023-02-19T13:58:52.127" UserId="4" />
  <row Id="12633" PostId="7168" Score="0" Text="**І наостанок**… «Use stated pronouns (when known). When in doubt, don't use language that might offend or alienate»… Хоча це правило ([як я розумію](//meta.stackexchange.com/q/336364)) ввели для вирішення гендерних питань, але водночас: продовжувати звертатися на «ти» до людини, яка очевидно хоче, щоб до неї зверталися на «ви», є порушенням якщо не духу, то принаймні літери цього правила." CreationDate="2023-02-19T13:59:06.417" UserId="4" />
  <row Id="12634" PostId="7168" Score="0" Text="Bocchi, чи можна Вас попросити прибрати/відредагувати відповідні місця у відповіді? (І, може, навіть перепросити у Vitalii Vasylenko? [Хоча він теж відповідав не зовсім чемно, але все-таки, мені здається, Ви {хоч і ненавмисне} зачепили його першим.])" CreationDate="2023-02-19T14:02:29.493" UserId="4" />
  <row Id="12644" PostId="7168" Score="0" Text="@Bocchi, тобто ти не згодний, що «можу лише припустити, шчо ви були в московському інфопросторѣ, бо зазвичай такі чому-сь питають ся про са́ме це слово і починають наводити подібні тези, про котрих поговоримо згодом» є обговоренням особистості автора і тому порушує «focus on the content, not the person»?" CreationDate="2023-02-20T14:07:28.833" UserId="4" />
  <row Id="12655" PostId="7168" Score="0" Text="@Bocchi, запитання можуть містити хибні припущення (іноді навіть дуже хибні), але не варто через це дозволити собі переходити на особистість автора (робити припущення щодо його біографії тощо)." CreationDate="2023-02-21T06:48:44.470" UserId="4" />
  <row Id="12657" PostId="7168" Score="0" Text="@Bocchi, аргументовано пояснити хибність припущень у запитанні — це чудово (і це, по-моєму, набагато краще, ніж намагатися редагувати запитання). **Але при цьому неприйнятно переходити на особистість автора запитання — ось про що я кажу**." CreationDate="2023-02-21T10:07:23.320" UserId="4" />
  <row Id="12664" PostId="7168" Score="0" Text="Як модератор, поприбирав. @Bocchi, якщо вважаєте, що це неправильно, можете попросити втрутитися інших модераторів або підняти питання на ме́ті (навіть на загальній)." CreationDate="2023-02-22T12:49:15.493" UserId="4" />
  <row Id="12671" PostId="7168" Score="0" Text="Гм… Гаразд. Без інших фрагментів цей, здається, виглядає вже не так погано (чи це мені вже в очах рябіє?). Але зазначу, що: (1) старіше запитання нічого не каже прямо про «було VS. стало» (це казала одна з _відповідей_ — вилучена й невидима для більшості; а саме запитання [старіше] цілком могло бути й про «навчання VS. реальність»); (2) скасування мого останнього редагування — аж ніяк не вихід (це призвело б лише до «змагання скасувань», а потім навіть не знаю, до чого що)." CreationDate="2023-02-24T17:08:49.380" UserId="4" />
  <row Id="12673" PostId="7168" Score="0" Text="Звісно, що про _ко_ («старіше»)." CreationDate="2023-02-25T12:14:21.810" UserId="4" />
  <row Id="12665" PostId="7169" Score="2" Text="З пунктами №2 і №3 дуже згоден. Водночас я б сказав, що це _термін з програмування_, а не _науковий_ термін (програмування — галузь ремесла/промисловості, а не науки). І цей термін може прийти як згори (держстандарт змінить фактичний стан речей), так і знизу (держстандарт просто зафіксує де-факто найуживаніший варіант). Тому обговорення того, який варіант кращий, по-моєму, цілком має сенс (до введення держстандарту — тим більше)." CreationDate="2023-02-22T13:00:30.420" UserId="4" />
  <row Id="12675" PostId="7173" Score="0" Text="Цікаво, що я не знайшов, де б сучасний правопис повноцінно дозволяв/описував цю форму (є ремарки «зрідка _будем_» і «зрідка _-мем_»/«зрідка _пектимем_» про майбутній час, але нічого не сказано про теперішній час; хоча, може, я погано шукав), водночас сучасні словники (хоча б от [УМІФівський](https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/)) її наводять (і в майбутньому, і теперішньому часі)." CreationDate="2023-02-26T05:57:44.857" UserId="4" />
  <row Id="12676" PostId="7173" Score="0" Text="[«Тренажер з правопису української мови» (webpen) каже](https://webpen.com.ua/pages/Morphology_and_spelling/verb_declination_present_simple_future_tenses.html): «Форми без кінцевого _о_ (_ведем_, _ходим_) допускаються лише в поезії та в розмовному стилі» — але невідомо, звідки вони це беруть (можливо, що це лише їхня власна стильова порада, не обґрунтована аргументами чи надійними джерелами)." CreationDate="2023-02-26T06:12:19.573" UserId="4" />
  <row Id="12677" PostId="7173" Score="2" Text="@Sasha &lt;&lt; *про майбутній час, але нічого не сказано про теперішній час* &gt;&gt; Це одна і та сама форма, але так, дивненько. Можна також поглянути на наказовий спосіб, де вже шчедро навели приклади, там теж подібна структура: випад **о** і, шчо не дивно, теж з **ъ**. Нічого про розмовний стіл чи поезію. Дешчо очевидно, шчо правопис і більшість џерел подають форму на *-мо* як за основну." CreationDate="2023-02-26T07:51:28.497" UserId="585" />
  <row Id="12679" PostId="7177" Score="0" Text="Наведіть, будь ласка, приклади речень." CreationDate="2023-03-02T12:40:59.423" UserId="4" />
  <row Id="12683" PostId="7179" Score="2" Text="Дякую за фантастичну відповідь. Контексту не маю, я перекладачка, тому просто потребувала варіант, який би звучав більш автентично." CreationDate="2023-03-06T09:51:20.703" UserId="5352" />
  <row Id="12685" PostId="7184" Score="1" Text="Може *ліньки* ?" CreationDate="2023-03-11T23:59:37.163" UserId="9" />
  <row Id="12687" PostId="7184" Score="1" Text="@Yola Так, дійсно схоже на відповідник. Але не пам'ятаю щоб чув його вживання. І звучить якось... не сучасно? Ну але це звісно моє суб'єктивне відчуття." CreationDate="2023-03-13T08:13:58.537" UserId="1639" />
  <row Id="12692" PostId="7187" Score="1" Text="Додам посилання (можливо, варто додати їх прямо у відповідь): [рінь](http://sum.in.ua/s/rinj), [деревори́т](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=21630&amp;page=736)." CreationDate="2023-03-23T10:03:28.023" UserId="4" />
  <row Id="12693" PostId="7187" Score="0" Text="Вадиме, дякую за відповідь. Проголосовав за неї, бо це правильна відповідь. Можливо, поділитесь джерелами? Чи ви самостійно здогадалися?" CreationDate="2023-03-23T20:23:14.703" UserId="240" />
  <row Id="12697" PostId="7191" Score="1" Text="Якщо Ви не заперечите, я доповнив Вашу відповідь прикладами вживання цього слова (у цьому значенні) в мережі. Загалом на цьому сайті більш полюбляють розлогі відповіді, з аргументацією і посиланнями — хоча іноді, на мій погляд, це прагнення надто сильне — на жаль, робить наш сайт непривітним до новачків. Вибачте за це." CreationDate="2023-03-27T08:35:17.240" UserId="4" />
  <row Id="12704" PostId="7196" Score="1" Text="По-моєму (і [тут](http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine44-12.pdf) пишуть), це про певну спільність: «спільно з, разом», а також «подібно до» і «цільним шматком». Як-от _сузір'я_ (об'єднання зірок), _сумірний_ (що мір. такою ж мірою), _супутник_, _суглоб_, _сувій_, _суглинок_, _сукупний_ тощо. Є відповідником (можливо, сучаснішому) префіксу _спів-_ (_співмірний_, _співробітник_, _співавтор_, _співрозмовник_, _співпрацювати_, _співмешканець_), а також лат. _con-_ (_constellation_) та _co-_ (_cooperate_) і (частково рос.) _со-_ (_сотрудник_, _созвездие_). Чому непродуктивний — не знаю." CreationDate="2023-04-06T13:58:47.580" UserId="4" />
  <row Id="12705" PostId="7196" Score="1" Text="@Sasha я теж думав про схожість зі *спів-*." CreationDate="2023-04-07T12:50:36.643" UserId="9" />
  <row Id="12706" PostId="7209" Score="2" Text="Було б дуже круто, якби ви навели свої джерела тут. Можна з витягами найдоречніших фрагментів." CreationDate="2023-04-11T15:18:18.033" UserId="9" />
  <row Id="12709" PostId="7211" Score="0" Text="Напевно офіційного перекладу що не існує. Я думаю буде досить зрозуміло якщо перекласти: &quot;інженерія запитів для мовних моделей&quot;" CreationDate="2023-04-16T12:42:14.573" UserId="5421" />
  <row Id="12710" PostId="7211" Score="0" Text="Не підходить, бо Midjourney  - не мовна модель, але там prompts теж є." CreationDate="2023-04-17T12:04:55.297" UserId="326" />
  <row Id="12711" PostId="7212" Score="0" Text="Або ж просто «інженер запитів»" CreationDate="2023-04-17T16:14:10.807" UserId="59" />
  <row Id="12712" PostId="7214" Score="0" Text="Плюсую `запитовий інженер`" CreationDate="2023-04-17T23:10:56.730" UserId="948" />
  <row Id="12718" PostId="7217" Score="0" Text="Вітаємо вас у міжнародній експертній спільноті з обміну знань StackExchange!  Гілка з вивчення української мови є вільним співтовариством однодумців. Спільними зусиллями ми намагаємось знаходити тут відповіді на найскладніші запитання і дотримуватись високих стандартів якості, щоб бути відповіді лишались корисними ще довгий час. Ви можете уточнювати та покращувати ваші запитання і відповіді використовуючи меню редагування Edit." CreationDate="2023-04-29T05:02:31.180" UserId="2207" />
  <row Id="12719" PostId="7217" Score="0" Text="Ви можете уточнити в якому типі документу і в якій позиціі хочете використати наведену фразу, щоб отримати більш точну відповідь на запитання саме для вашого випадку." CreationDate="2023-04-29T05:27:06.737" UserId="2207" />
  <row Id="12724" PostId="7226" Score="0" Text="Vkaźêtj ʒ́erelo. Jakśćo ne pomıljaju sja, [pravopıs](https://files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=175) (2019)." CreationDate="2023-05-09T09:47:06.667" UserId="585" />
  <row Id="12725" PostId="7226" Score="0" Text="Дякую за цитату. Втім, логіка цієї норми правопису виглядає дуже дивною. Навіщо робити винятки суто для _білоруських та російських_ імен? І потім в цьому винятку робити ще й окремий виняток суто для _білоруських_ імен, причому суто для білоруських _письменників та діячів культури_, і тільки для їхніх _узвичаєних імен_. Чому _Барадуліна_ можна назвати _Ригором_, а Путіна _Владіміром_ - не можна?&#xA;&#xA;Виглядає як атавістичний колоніяльний підхід, що навмисне виокремлює росіян та білорусів як &quot;частини триєдиного народу&quot;. Прикро що його реалізовано не колись в совку, а в 2019 (!) році." CreationDate="2023-05-09T10:23:48.543" UserId="59" />
  <row Id="12726" PostId="7226" Score="0" Text="@Maksym Східнослов'янські мови є спорідненими, переважна більшість слів в них мають спільну семантику, лексику і морфологію. Це незаперечний факт, обумовлений географічним чинником. Та маючи одне коріння, кожна з них розвивалася окремо і одні й ті самі сутності набули різних назв. Тому при перекладі на українську вживають відповідники. А щодо перекладу імен, то така норма є традиційною і існувала ще в Українському правописі редакції 1993 року." CreationDate="2023-05-10T13:00:49.273" UserId="2207" />
  <row Id="12727" PostId="7226" Score="0" Text="@Skill хочете сказати, що польська мова значно дальша від української, аніж російська, що польські імена ми не перекладаємо, а російські - перекладаємо? Ось спростування цієї тези https://freeimage.host/i/HUzaX72 https://i.tyzhden.ua/content/photoalbum/2012/10_12/04/tyshenko/tyshenko.pdf" CreationDate="2023-05-11T07:59:24.150" UserId="59" />
  <row Id="12728" PostId="7226" Score="0" Text="@Skill І твердження, що правопис 1993 року - &quot;традиційний&quot;, дуже сумнівне, адже він, як значною мірою і чинний правопис, базований на сталінській наркомівці" CreationDate="2023-05-11T08:01:06.210" UserId="59" />
  <row Id="12764" PostId="7226" Score="0" Text="@Maksym Я відповідаю як правильно перекладати відповідно до норм сучасного Правопису. На жаль, подібні до вашої публікації сучасних https://gazeta.ua/articles/istoriya-movi/_aki-yevropejski-movi-najblizhchi-mizh-soboyu/701681 не містять посилань на матеріали досліджень. На мою думку, справа в тому як мови поширювались разом з міграцією народів. Кириличні мови від Греції до Візантії, Балканів, на Русь і далі на північ та схід. Та латиниця з Риму на північ і північний схід вглиб Европи." CreationDate="2023-06-11T15:33:52.147" UserId="2207" />
  <row Id="12748" PostId="7229" Score="0" Text="Це жахлива відповідь, оскільки заснована на 100% на власному суб'єктивному досвіді, що категорично не схвалюється на SE ресурсах. Нікого не цікавить і нікому не потрібна ваша суб'єктивна думка." CreationDate="2023-05-29T18:43:44.253" UserId="2097" />
  <row Id="12754" PostId="7229" Score="0" Text="А для кого, цікаво, я додав посилання? Пошук у ГРАКу підтверджує мої слова: &quot;світлина&quot; - 28,349, &quot;фотографія&quot; - 88,650. А от ваше повідомлення взагалі не має ніякого сенсу." CreationDate="2023-05-31T12:25:29.510" UserId="5579" />
  <row Id="12838" PostId="7229" Score="0" Text="Ваша відповідь цілковито є вираженням власної суб'єктивної думки. `Ніколи не чув слова світлина то того, як його почали використовувати на телебаченні. ` - нікого не цікавить і нікому не потрібна ваша повністю суб'єктивна думка. Хто сказав яке слово є більш чи менш зрозумілим? Ах, в джерелах показано, що слово *фотографія* зустрічається частіше? Так чому ви не написали в цій відповіді, що це показано в джерелах? Інакше, така відповідь є суб'єктивною. Читайте [вікі про те як писати правильні відповіді](https://ukrainian.stackexchange.com/help/how-to-answer)!" CreationDate="2023-07-10T13:51:07.117" UserId="2097" />
  <row Id="12734" PostId="7232" Score="0" Text="Я так розумію, мова про те, що мова про те, що _і_ зазвичай переходить в _о_, коли стоїть на місці праслов'янського _o_ (дім — вдома (псл. *domъ), дріб — дробовий (псл. *drobь), рід — роду (псл. *rodъ) тощо), а не коли стоїть на місці праслов'янського _ě_, тобто фактично ѣ (грілка — гріти (псл. *grěti), гріх — гріха (псл. *grěxъ), кріпкий — кріпити (псл. *krěpъkъ), прілка — пріти (псл. *prěti), рідкий — рідина (псл. *rědъkъ), річка — ріка (псл. rěka) тощо). Звісно, є винятки (напр.: псл. *krъtъ мало б бути крот — крота (але кріт); псл. *xrěnъ мало б бути хрін — хріна (але хрона))." CreationDate="2023-05-19T19:57:04.737" UserId="4" />
  <row Id="12735" PostId="7232" Score="0" Text="P.S.: А посилання на Google Cache (замість прямих посилань, наприклад могло б бути: [1](https://library.udpu.edu.ua/library_files/filologichniy-chacopys/2019/1/19.pdf), [2](https://essuir.sumdu.edu.ua/bitstream-download/123456789/73581/1/Kozak._bachelor_thesis.pdf), [3](https://kyivlis.gov.ua/wp-content/uploads/2019/06/PZPSS-DP-Vyshhedubechanskyj-lisgosp-25.06.2019..pdf)) навмисне чи випадково?" CreationDate="2023-05-19T20:02:10.417" UserId="4" />
  <row Id="12736" PostId="7232" Score="0" Text="@Sasha, Śćosj take, tipa *P¹ěPъ*, de *P¹* — stverdêlıj **p**rıholosnıj, śćo moźıtj povodıtı sja jak *PoPъ*. Pro *PъPъ* і *PьPъ* ne pıtav, ale jakśćo tam podôbni javıśća ćerez *ě* — moźıte dopovnıtı vêdpovêdj, zaraz moźu zhadatı lıśe *ledъ*, śćo v suć. ukr. movê stalo jak [*lěd*](//uk.wikisource.org/wiki/Галицкіи_приповѣдки_и_загадки/Приповѣдки/Р), ale [*bez*] *ljodu* navêtj bez stverdênnja *l*.&#xA;&#xA;Śćodo *Google Cache* — naumısno." CreationDate="2023-05-19T21:43:08.120" UserId="585" />
  <row Id="12738" PostId="7232" Score="0" Text="А навіщо, якщо не секрет, Google Cache? PъPъ я спробував навести лише як приклад, що не завжди закони «*ě → і», «*o → і/о», «*ъ → о» втілюються. (Як гадаєте, чи варто оформити коментар як відповідь, чи воно не сильно помічне?)" CreationDate="2023-05-20T15:22:51.150" UserId="4" />
  <row Id="12740" PostId="7233" Score="1" Text="На сайті dls.gov.ua є інструкція з маркування лікарських засобів шрифтом Брайля, де використовується https://www.dls.gov.ua/wp-content/uploads/2019/06/%D0%B4%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA-1-%D0%A8%D1%80%D0%B8%D1%84%D1%82-%D0%91%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D1%8F-21.05.2019.pdf Але не дуже зрозуміло, що саме є джерелом цього документа." CreationDate="2023-05-26T09:59:39.723" UserId="5616" />
  <row Id="12741" PostId="7233" Score="1" Text="В роз'яснювальному листі (https://www.dls.gov.ua/wp-content/uploads/2019/05/4047-001.1-002.0-17-19-1.pdf) міститься посилання на Українське товариство сліпих, але на їхньому сайті (http://cputos.org.ua/) відповідний документ гуглопошук не знаходить." CreationDate="2023-05-26T10:06:54.943" UserId="5616" />
  <row Id="12749" PostId="7234" Score="0" Text="Це погана відповідь, оскільки, по-перше, вона навіть не є відповіддю на поставлене питання. І, по-друге, вона заснована на власному суб'єктивному досвіді, що категорично не схвалюється на SE ресурсах. Нікого не цікавить і нікому не потрібна ваша суб'єктивна думка." CreationDate="2023-05-29T18:49:03.013" UserId="2097" />
  <row Id="12761" PostId="7234" Score="0" Text="я мав наувазі усне спілкування, при написанні статей, документації тощо, потрібно дотримуватись норм і правил написання або вживання тих чи інших слів. Можливо Ви праві)" CreationDate="2023-06-07T21:54:31.220" UserId="5589" />
  <row Id="12839" PostId="7234" Score="0" Text="`я мав наувазі усне спілкування, при написанні статей, документації тощо, потрібно дотримуватись норм і правил написання або вживання тих чи інших слів` - &gt; Нікого не цікавить і нікому не потрібна ваша суб'єктивна думка. Читайте [вікі SE](https://ukrainian.stackexchange.com/help), інакше ваші відповіді/питання будуть мінусуватися/закриватися/видалятися." CreationDate="2023-07-10T13:55:03.300" UserId="2097" />
  <row Id="12737" PostId="7235" Score="3" Text="Does this answer your question? [Why do apparently identical words differ in spelling and declension?](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2663/why-do-apparently-identical-words-differ-in-spelling-and-declension)" CreationDate="2023-05-20T11:09:39.300" UserId="8" />
  <row Id="12746" PostId="7235" Score="0" Text="This a good question but a duplicate one. I agree with a previous commenter." CreationDate="2023-05-29T18:39:16.950" UserId="2097" />
  <row Id="12739" PostId="7238" Score="2" Text="Перепрошую за відхилення від теми, але вже не вперше помічаю, тож цікавить:&#xA;звідки походять незвичні до сучасної мови елементи у вашій відповіді, як то «ї» замість «і» («шукаїть ся», « скорїш»), «ві», і тому подібне?" CreationDate="2023-05-24T16:03:55.737" UserId="117" />
  <row Id="12744" PostId="7238" Score="2" Text="@rkiyanchuk, якщо Ви не заперечуєте, спробую відповісти на Ваш коментар замість Bocchi. [Отут про «ї» замість «і»](/q/7158). А «ві» — це, власне, цілком словниковий (хоч і рідковживаний) варіант прийменника [«в, у (ув, во, вві, уві, ві)»](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=6305&amp;page=230), наприклад «Наступила весна ві всій своій красі» (Олександр Кониський) чи [«Швидко й гарно, як ві сні»](https://tsn.ua/svit/avstraliya-rozshirila-sankciyi-proti-rosiyi-hto-u-spisku-2170909.html) (віршик з газети) — інша справа, що Bocchi вживає цей варіант частіше й ширше, ніж сучасні мовці." CreationDate="2023-05-27T16:57:30.053" UserId="4" />
  <row Id="12747" PostId="7246" Score="0" Text="Одне питання за раз. В поточному форматі, таке SE запитання, яке містить більше одного питання, відповідає одному із критеріїв закриття SE питання за що я голосую." CreationDate="2023-05-29T18:42:27.473" UserId="2097" />
  <row Id="12755" PostId="7246" Score="0" Text="Так, бажано ставити лише одне питаннје, бо тут просле̂дковујитј сја: најавно̂стј _бути_ чи [взајмоде̂ја](http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine4-11.pdf) _бути_ з іменниками в називному?" CreationDate="2023-05-31T14:03:12.303" UserId="585" />
  <row Id="12756" PostId="7249" Score="0" Text="Дјакују, ознајму сја з матеріјалами." CreationDate="2023-06-01T21:09:12.047" UserId="585" />
  <row Id="12757" PostId="7251" Score="1" Text="Дякую! Ще я знайшов таку цікаву сторінку у російській Вікіпедії: [ся (энклитика)](https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%8F_(%D1%8D%D0%BD%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0))" CreationDate="2023-06-02T07:46:45.820" UserId="759" />
  <row Id="12762" PostId="7255" Score="1" Text="Чи не могли б ви, будь ласка, навести правило, яке це вимагає?" CreationDate="2023-06-08T12:59:35.580" UserId="9" />
  <row Id="12991" PostId="7256" Score="0" Text="Якщо хочете зробити приємне клієнту, то скажіть &quot;Дякую за покупку!&quot;" CreationDate="2023-06-18T07:48:30.160" UserId="5673" />
  <row Id="12766" PostId="7262" Score="0" Text="Щиро дякую за таку ґрунтовну роботу! До речі, поки читав це, помітив ще, що навіть у наведених мною прикладах було вжито &quot;є&quot;: &quot;Хочеться мені перед боєм, сказати вам, панове, що таке є наше товариство (Олександр Довженко)&quot;.&#xA;Чесно кажучи, не знав, що &quot;то&quot; й &quot;це&quot; — синонимі. Багато нового дізнався з цього допису, дякую." CreationDate="2023-06-15T19:25:31.633" UserId="5099" />
  <row Id="12768" PostId="7262" Score="1" Text="@whatserface, дякую. (_Це_, _то_ — не те щоб повні синоніми, але вони наче утворюють пару… От як є [«ближчі» і «дальші» вказівні займенники (_цей_, _ця_ (_цяя_), _це_ (_цеє_), _ці_ (_ції_) і _той_, _та_ (_тая_), _те_ (_теє_, _тоє_, _то_), _ті_ (_тії_) відповідно)](http://slovopedia.org.ua/30/53410/25940.html), так є (етимологічно пов'язані з ними) «ближча» і «дальша» частки: _це_ і _то_. Хоча коли ми використовуємо їх як частки, то ми зазвичай не протиставляємо близьке і далеке, а просто вказуємо, тож великої різниці немає, радше просто звичка.)" CreationDate="2023-06-17T03:41:27.187" UserId="4" />
  <row Id="12769" PostId="7262" Score="0" Text="(І _то_ ще може використовуватися як сполучник (наприклад: _якщо &lt;якась умова&gt;, то &lt;якийсь наслідок&gt;_), а от _це_ — вже ні.)" CreationDate="2023-06-17T03:56:55.150" UserId="4" />
  <row Id="12767" PostId="7264" Score="1" Text="Так розумію, цїкавить переклад саме з прикметником, бо якщо нї, то завжди є _файл встановки_." CreationDate="2023-06-16T15:57:32.123" UserId="585" />
  <row Id="12770" PostId="7264" Score="1" Text="Ще є банальний варіант [інсталяційний](https://e2u.org.ua/s?w=інсталяційн*&amp;dicts=all&amp;highlight=on). (Звісно, краще використати слово з українським коренем, але я поки сам не знаю, який конкретно з цих трьох варіантів це має бути.)" CreationDate="2023-06-17T09:40:51.090" UserId="4" />
  <row Id="12773" PostId="7264" Score="0" Text="@Sasha будь ласка, уникайте надавати (напів-)відповіді у коментарях. Коментарі існують **винятково** з метою уточнення/покращення допису, під яким їх надано. Наприклад, мені з внутрішніх документів щодо локалізації програмних продуктів великих корпорацій достеменно відомо, що правильна відповідь — *встановлювальний/встановлюваний/встановний*, що відтворює, відповідно, інструментальний, пасивний та активний аспекти. Але я не маю можливості надавати обґрунтування, і саме тому не пишу своєї необґрунтованої напів-відповіді через коментар." CreationDate="2023-06-18T15:25:37.380" UserId="8" />
  <row Id="12774" PostId="7264" Score="1" Text="Дякую за &quot;необґрунтовані коментарі&quot; ! Дійсно, можна і _файл установки_, не подумав про це. Замітив що трохи погано шукав — додав лапки до пошуку для точного збігу. `-и` щоб відсікти рос. видачу. Тепер:&#xA;&#xA;`&quot;файл установки&quot; -и` - 241 тис.&#xA;`&quot;установочний файл&quot; -и` - 20 тис.&#xA;`&quot;установчий файл&quot; -и` - 8 тис.&#xA;`&quot;інсталяційний файл&quot; -и` - 6 тис.&#xA;`&quot;установний файл&quot; -и` - ~0.&#xA;&#xA;Тож схоже що _файл установки_ використовується найбільше, далі _установочний файл_ — варіант який мені не дуже до вподоби, _установчий файл_ — на 3 місці, але як на мене непогано, можна також використовувати." CreationDate="2023-06-18T20:39:12.857" UserId="103" />
  <row Id="12776" PostId="7264" Score="1" Text="@LevLukomsky Re: `-и`: для Google ще допомагає `&amp;lr=-(lang_ru)` в рядку URL (або `?lr=-(lang_ru)`, якщо параметр є першим)." CreationDate="2023-06-18T21:17:37.610" UserId="8" />
  <row Id="12779" PostId="7264" Score="0" Text="Дужки необов'язково, достатньо просто `lr=-lang_ru`, наприклад [`https://google.com/search?q=тест&amp;lr=-lang_ru`](https://google.com/search?q=тест&amp;lr=-lang_ru)." CreationDate="2023-06-19T09:23:53.800" UserId="4" />
  <row Id="12781" PostId="7264" Score="0" Text="коли шукаю з `&amp;lr=-lang_ru` ґуґл не показує кількість знайдених результатів - це головне що мене цікавило." CreationDate="2023-06-20T12:12:07.667" UserId="103" />
  <row Id="12790" PostId="7264" Score="0" Text="Чи могли б ви навести контекст? Без нього я б перекладав, як &quot;дистрибутив&quot;." CreationDate="2023-06-24T02:38:36.923" UserId="2207" />
  <row Id="12892" PostId="7267" Score="0" Text="This is great! I wish I had something like this back in 2018. I'm curious, where did you get the underlying data file? I didn't see anything on that in the docs." CreationDate="2023-08-17T17:46:06.303" UserId="259" />
  <row Id="12777" PostId="7268" Score="0" Text="Thank you, that is very helpful!" CreationDate="2023-06-19T07:43:19.810" UserId="5675" />
  <row Id="12780" PostId="7268" Score="2" Text="@JamesWard, just to make it clear: the wordform _бахмутча́н_ also exists, but that's just [genitive](https://en.wikipedia.org/wiki/Genitive_case) [plural](https://en.wikipedia.org/wiki/Plural) of the word _бахмутча́нин_ (you can see the whole declension table with stress accents for a similar word _полтавча́нин_ [here](https://en.wiktionary.org/wiki/полтавчанин#Declension_2))." CreationDate="2023-06-19T14:17:12.810" UserId="4" />
  <row Id="12782" PostId="7269" Score="0" Text="Ґречно дякую! Надалі знатиму." CreationDate="2023-06-22T11:21:28.777" UserId="5652" />
  <row Id="12783" PostId="7270" Score="0" Text="Можливо можна підійти з іншого боку. Якщо розглядати посилання як дорогу, то *пройдіть посиланням*, а якщо розглядати посилання як двері, то *перейдіть через посилання*." CreationDate="2023-06-23T00:12:00.423" UserId="9" />
  <row Id="12785" PostId="7270" Score="0" Text="Але навіщо, коли треба визначити правильну форму?" CreationDate="2023-06-23T06:51:47.673" UserId="5668" />
  <row Id="12786" PostId="7270" Score="0" Text="А хто як не ми визначає яка форма правильна? Чому за взірець ми взяли російське *перейти по ссьілке*, а не англійське *follow the link*? Чи може це може бути щось інше, як-от *пройдіть через посилання*? До речі, мені ще й *посилання* не подобається, бо має відтінок процесу, але поки нічого іншого на думку не спало." CreationDate="2023-06-23T12:06:41.020" UserId="9" />
  <row Id="12788" PostId="7270" Score="0" Text="знаю, як вам би хотілося якнайдалі відійти від російських форм, але це слід робити мовознавчо, а не на власний розсуд." CreationDate="2023-06-23T19:16:53.277" UserId="5668" />
  <row Id="12789" PostId="7270" Score="0" Text="&quot;Переходити на сторінку за посиланням&quot;, &quot;Тиснути на посилання для переходу до сторінки&quot;.  Як пояснив Yola, це випливає з семантичної ознаки: &quot;Слідувати за посиланням&quot;." CreationDate="2023-06-24T02:30:15.947" UserId="2207" />
  <row Id="12791" PostId="7270" Score="1" Text="То можете написати це у відповіді з джерелами будь ласка?" CreationDate="2023-06-24T06:56:49.820" UserId="5668" />
  <row Id="12811" PostId="7270" Score="0" Text="@meleten, гарну відповідь вам вже надав Sasha. Не вбачаю жодного зиску з дублювання інформації. Щоб ваше запитання відповідало стандартам якості, які намагаються підтримувати редактори цього ресурсу, будь ласка, наведіть декілька прикладів використання (бажано від десяти і більше) наведеного вами словотвору в простому оповідальному і питальному реченні." CreationDate="2023-06-25T21:07:51.767" UserId="2207" />
  <row Id="12813" PostId="7270" Score="1" Text="@Skill, коментар meleten з проханням «написати це у відповіді з джерелами» з'явився ще до того, як з'явилася моя відповідь. Окрім того «гарна» — це суб'єктивно, запитувач цілком має право бути незадоволеним відповіддю і прагнути іншої, не відмовляймо йому в цьому праві. А приклади використання — це дуже правильно… але навіщо аж десять? Мені здається, що 2-3 у цьому випадку цілком достатньо (от якби мова була про зовсім різні значення слова/словосполучення і для кожного були б потрібні свої приклади, тоді разом би справді могло набратися багацько)." CreationDate="2023-06-26T02:54:51.737" UserId="4" />
  <row Id="12815" PostId="7270" Score="0" Text="(Особисто я давно вже схиляюся до думки, що нам варто ставати «інклюзивнішими» — суворі вимоги відлякують потенційних учасників. @Skill, вибачте, якщо Ви теж колись потрапили під жернова нашої прискіпливості.)" CreationDate="2023-06-26T03:53:21.537" UserId="4" />
  <row Id="12819" PostId="7270" Score="0" Text="Мені треба додати приклади словотвору Караванського (тобто українські форми до закання), чи просто приклади вживання «за посиланням»?" CreationDate="2023-06-26T09:38:44.107" UserId="5668" />
  <row Id="12820" PostId="7270" Score="0" Text="@meleten, Українська мова невпинно розвивається протягом сотень років. Від покоління до покоління носіїв вона змінюється, вбирає в себе інші мови і трансформується у щось нове. Та характерною ознакою завжди була її милозвучність. Українська мова ллється немовби пісня і зачаровує своїм звучанням. Саме тому в питанні &quot;правильно чи не правильно&quot;, &quot;можна чи не можна&quot; такий важливий контекст. Бо те що дозволено в літературному стилі, зазвичай має обмеження в діловому. Приклади вжитку дозволяють на слух відрізнити &quot;звучить&quot; воно чи &quot;не звучить&quot;." CreationDate="2023-06-26T13:52:23.373" UserId="2207" />
  <row Id="12821" PostId="7270" Score="0" Text="неправда, бо за радянського союзу українську уподібнювали до російської та викорінювали наші питомі риси. І що важливо, *їм це частково вдалося*. Вони змогли викорінити з нашого усного вжитку такі слова як «захопливий» та «зникомий» на користь «захоплюючий та «зникаючий». Тож якщо з усіма цими *давай/давайте*, *у мене є*, *у першу чергу* розвивається приміром форма «співпадати», це є чужа українська мова." CreationDate="2023-06-26T18:25:43.007" UserId="5668" />
  <row Id="12787" PostId="7272" Score="3" Text="Бажано вказувати, чим не влаштовує наявний варіант. Запитання про переклад з інших мов не повинно передбачати знання нашими читачами цих інших мов. Якщо, натомість, ви своїми словами опишете іншомовний термін, то користувачі цього сайту, *маючи знання лише української* можуть надати відповідь." CreationDate="2023-06-23T15:11:12.250" UserId="8" />
  <row Id="12829" PostId="7272" Score="1" Text="Вислів &quot;миттєве перевтілення&quot; пасує до сенсів, пов'язаних із перевтіленням істот)) і не пасує до сенсів побутових. Перевтілення має конотацію &quot;у що&quot;. &quot;Миттєве перевтілення волосся&quot; - у що? &quot;Миттєве перевтілення шкіри&quot; - у що? А треба сказати не у що, а всього лише &quot;зробилося красившим&quot;. &#xA;Відредагувати запитання?&#xA;Ось так добре?" CreationDate="2023-07-05T08:17:43.727" UserId="4961" />
  <row Id="12830" PostId="7272" Score="0" Text="@ОленаЛісовська, так, мені здається, тепер набагато краще. (Хоча російський варіант я б залишив теж: комусь це допоможе ще краще зрозуміти контекст, а комусь — знайти запитання пошуком; принаймні я б особисто залишив би, хоча, можливо, і не всі зі мною погодяться.)" CreationDate="2023-07-05T11:21:50.447" UserId="4" />
  <row Id="12837" PostId="7272" Score="1" Text="перетворення? зміна?.." CreationDate="2023-07-06T06:56:18.563" UserId="2422" />
  <row Id="12872" PostId="7272" Score="1" Text="Наскільки я розумію англійський рекламний слоган &quot;Instant hair transformation&quot;, можна серед перекладу пошукати синоніми: оновлення, покращення, відновлення, трансформування, вдосконалення..." CreationDate="2023-08-05T18:11:40.917" UserId="69" />
  <row Id="12868" PostId="7273" Score="1" Text="Як хлоп, який ріс у Хмельницькій області, вперше чую, що українці &quot;вимошляють щ як шь&quot;. Я і російською-то завжди &quot;шчокав&quot;..." CreationDate="2023-07-31T17:13:20.217" UserId="2994" />
  <row Id="12792" PostId="7274" Score="0" Text="А зараз «шьокання» це діалект чи помилка вимови внаслідок впливу російської за радянського союзу?" CreationDate="2023-06-24T07:12:15.400" UserId="5668" />
  <row Id="12793" PostId="7276" Score="0" Text="Є ще [стаття в СУМ-20](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=79312&amp;page=2458) (якщо викинути звідти пункти, відмічені як розмовні, то вийде ще один варіант бачення того, коли _по_ доречне)." CreationDate="2023-06-24T13:01:04.090" UserId="4" />
  <row Id="12822" PostId="7277" Score="0" Text="[Dotıćne](https://ukrainian.stackexchange.com/a/6843/585)" CreationDate="2023-06-26T19:19:51.570" UserId="585" />
  <row Id="12823" PostId="7277" Score="0" Text="дотична, але не відповідає на моє запитання." CreationDate="2023-06-26T21:20:28.833" UserId="5668" />
  <row Id="12797" PostId="7279" Score="0" Text="Але ж коли кажуть *перейти за посиланням*, люди не мають на увазі ресурс, а тільки перехід на так би мовити «берег», чим є посилання. Тобто мало би бути *переходити на посилання*." CreationDate="2023-06-24T14:12:52.110" UserId="5668" />
  <row Id="12801" PostId="7279" Score="0" Text="@meleten, вибачте, я не розумію… Можете пояснити, у чому різниця між «ресурсом» і «берегом» у Вашій термінології?" CreationDate="2023-06-25T12:52:56.783" UserId="4" />
  <row Id="12803" PostId="7279" Score="0" Text="@meleten, P.S., у випадку гіперпосилання (не певен, що Ви питаєте саме про нього, але все-таки…) _перейти на посилання_, по-моєму, теж можливо, але це означатиме, як на мене, «фокусувати посилання», а не «слідувати за ним». Тобто коли кілька разів натиснули _Tab_, щоб «виділити» посилання, але так і не натиснули _Enter_. Але, по-моєму, це доволі рідкісний випадок, тому я не згадував про нього в моїй відповіді (у моїй спробі відповіді)." CreationDate="2023-06-25T16:44:36.590" UserId="4" />
  <row Id="12809" PostId="7279" Score="2" Text="@meleten, Перейти на посилання неможливо, бо воно лише вказує на ресурс (під'єднану бібліотеку, шрифт, зовнішній або внутрішній скрипт,  поточну або іншу веб-сторінку, тощо) але не містить його!" CreationDate="2023-06-25T20:45:09.330" UserId="2207" />
  <row Id="12810" PostId="7279" Score="1" Text="@Sasha, можливо, вашу відповідь можна покращити з використанням оригінальної статі, яка доступна за ось цим посиланням https://en.wikipedia.org/wiki/Hyperlink" CreationDate="2023-06-25T20:53:29.347" UserId="2207" />
  <row Id="12816" PostId="7279" Score="2" Text="@Skill, «лише вказує на ресурс, але не містить його» — дякую, от саме це я й намагався сформулювати у своїй відповіді, але у Вас вишло лаконічніше!" CreationDate="2023-06-26T03:56:56.153" UserId="4" />
  <row Id="12817" PostId="7279" Score="2" Text="@Skill, «за ось цим посиланням en.wikipedia.org/wiki/Hyperlink» — або за цим: https://en.wikipedia.org/wiki/Citation. Фактично в українському _посилання_ поєднуються обидва значення: citation і hyperlink. Спочатку (до появи hyperlink'ів) _посилання_ означало citation, а потім його значення розширилося і до hyperlink." CreationDate="2023-06-26T03:59:03.847" UserId="4" />
  <row Id="12804" PostId="7282" Score="0" Text="Дякую, але мене все ще цікаво який механізм змушує числівник &quot;5&quot; в &quot;бачу 5000 чоловіків&quot; узгоджуватись з неістотою жіночого роду &quot;тисячі&quot;, замість істоти чоловічого роду &quot;чоловіків&quot;." CreationDate="2023-06-25T18:51:49.043" UserId="4738" />
  <row Id="12805" PostId="7282" Score="0" Text="@Teivaz, &quot;5&quot; - це число, а &quot;п'ять&quot; - це числівник. Щоб позначити число 5000, необхідно використати складений числівник &quot;п'ять тисяч&quot;, в якому &quot;п'ять&quot; вказує на кількість розрядів числа / кількість порядків (тисяч). Відповідно до правил Українського правопису відбувається узгодження числівника з іменником, а не окремих його частин." CreationDate="2023-06-25T20:06:16.240" UserId="2207" />
  <row Id="12806" PostId="7282" Score="0" Text="Тобто ви хочете сказати, що в &quot;бачу 1000 чоловіків&quot; слово &quot;1000&quot; то числівник, а в &quot;бачу 5000 чоловіків&quot; слово &quot;1000&quot; є іменником?" CreationDate="2023-06-25T20:09:38.710" UserId="4738" />
  <row Id="12807" PostId="7282" Score="1" Text="@Teivaz замініть «п'ять тисяч чоловіків» на «п'ять дюжин чоловіків» або «п'ять вагонів чоловіків». Слова «тисяча», «дюжина» та «вагон» відмінюються як звичайні іменники." CreationDate="2023-06-25T20:28:15.700" UserId="8" />
  <row Id="12808" PostId="7282" Score="1" Text="Насправді, якщо цікавитеся лінгвістикою, то концепція числівника тягне прадавню історію і має коріння у вигляді word classifiers. Наприклад, щоб сказати [тайською](http://www.thai-language.com/ref/classifier-list) мовою «п'ять студентів», ми кажемо «студент п'ять особа». «П'ять котів» = «Кіт п'ять тіло». «П'ять цигарок» = «цигарка п'ять классифікатор_на_позначення_продовгуватих_предметів». «П'ять пива» = «пиво п'ять скло». Чимось подібне до нашого «п'ять пляшок пива»." CreationDate="2023-06-25T20:37:33.227" UserId="8" />
  <row Id="12835" PostId="7282" Score="0" Text="@Teivaz&#xA;1000 і 5000 - це числа. &quot;Одна тисяча&quot; і &quot;п'ять тисяч&quot; - це слова на позначення чисел, вони називаються ч и с л і в н и к а м и." CreationDate="2023-07-06T02:42:46.047" UserId="2207" />
  <row Id="12802" PostId="7283" Score="0" Text="Уточню, що посилання зовсім необов'язково _гіпер-_, вони цілком можуть бути й у текстовому вигляді (наприклад: _Проблеми організаційного забезпечення лікування / І. М. Горбатюк та ін. // Український пульмонологічний журнал. — 2007. — № 4. — С. 21—23_). Тому, по-моєму, явище не таке вже й нове. З рештою згоден." CreationDate="2023-06-25T16:29:08.433" UserId="4" />
  <row Id="12818" PostId="7283" Score="0" Text="але на ваше посилання (що насправді примітка) ніхто не переходить, це геть не те саме, що гіперпосилання. Тому чи варто мені уточнити у моєму запитанні яке посилання я маю на увазі?" CreationDate="2023-06-26T07:14:24.663" UserId="5668" />
  <row Id="12828" PostId="7284" Score="0" Text="Мені здається, це не те, про що питає автор. Великі числа — це (нечітка) _математична_ категорія. А автора цікавила _мовознавча_ категорія — слова (числівники), які граматично узгоджуються певним чином. По-перше, числа (те, чим оперує математика) і числівники (тобто слова на позначення чисел; це те, чим оперує мовознавство) — це не одне й те саме. По-друге, як показав Be Brave Be Like Ukraine [у своїй відповіді](/a/7282), до категорії, про яку запитує автор, належать не лише слова на позначення великих чисел, а й, наприклад, слова _нуль_, _десяток_, _дюжина_, _сотня_." CreationDate="2023-07-04T05:49:07.390" UserId="4" />
  <row Id="12836" PostId="7284" Score="0" Text="@Sasha, щодо наведеного прикладу. Іменники десяток, дюжина, сотня, половина, третина, чверть властиві розмовному мовленню." CreationDate="2023-07-06T02:57:26.633" UserId="2207" />
  <row Id="12825" PostId="7285" Score="0" Text="&quot;пʼятдесятимільйо́нний&quot; - це не помилка." CreationDate="2023-06-29T10:32:54.543" UserId="2207" />
  <row Id="12827" PostId="7286" Score="2" Text="1. Недостатньо просто навести слово іншою мовою, Ви маєте пояснити його значення українською. Навіть якщо Вам воно здається очевидним — однаково пояснити треба.  &#xA;2. Недостатньо просто сформулювати питання, треба показати самостійні спроби його вирішення. От Ви кажете: «Пошуки в словниках результатів не дали» — а в яких саме словниках Ви шукали?" CreationDate="2023-07-02T20:11:53.733" UserId="4" />
  <row Id="12831" PostId="7288" Score="1" Text="Я повторюю: йдеться про побутові речі. &quot;Від цього шампуню ваше волосся переміниться&quot;? Трансформується? Метаморфізується? Переродиться? Перетвориться? На що?)))&#xA;Волосся неперевершеним не буває." CreationDate="2023-07-05T11:42:26.237" UserId="4961" />
  <row Id="12832" PostId="7288" Score="0" Text="@ОленаЛісовська, вибачте, я чомусь надто сконцентрувався на іменнику (забув про дієслова). А як щодо: «цей шампуть змінить ваше волосся»?" CreationDate="2023-07-05T11:45:57.417" UserId="4" />
  <row Id="12833" PostId="7288" Score="0" Text="Тоді вже швидше щось типу &quot;ваше волосся покращиться&quot;. &#xA;Простіше заборонити застосовувати це кляте перевтілення у російськомовних варіантах текстів." CreationDate="2023-07-05T11:48:52.840" UserId="4961" />
  <row Id="12834" PostId="7288" Score="0" Text="@ОленаЛісовська, може, ще так: «ваше волосся зміниться / стане іншим завдяки цьому шампуню». «Простіше заборонити застосовувати це кляте перевтілення у російськомовних варіантах текстів» — можливо, не знаю, Вам видніше (я можу лише констатувати, що мені більше якихось додаткових варіантів словосполучення в голову не приходить)." CreationDate="2023-07-05T11:55:33.913" UserId="4" />
  <row Id="12858" PostId="7293" Score="0" Text="Це запитання пов'язане з іншим запитанням на цьому ресурсі https://ukrainian.stackexchange.com/questions/7296/Задовольняє-чи-задовільняє-як-правильно/7297?noredirect=1#comment12849_7297" CreationDate="2023-07-22T20:24:32.900" UserId="2207" />
  <row Id="12860" PostId="7294" Score="0" Text="Та хоча б надали приклади вжитку, які в Інтеренті є." CreationDate="2023-07-22T20:28:30.177" UserId="2207" />
  <row Id="12843" PostId="7295" Score="0" Text="Уточніть, в чому полягає ваше запитання. Іншими словами, на яку відповідь ви очікуєте? **Варіант-1:** «Авраменко — авторитет, він має рацію, ось ще 5 посилань на словники, які дозволяють так казати» — годиться? **Варіант-2:** «Пустіва (до речі, хто це?) не знає про існування Авраменка, але все одно має рацію, ось ще десяток маловідомих джерел, які чомусь (всі як один!) порівнюють українську мову з мовськовським єзиком» — годиться? **Варіант-3:** «Пустіва дивується, що &quot;дякую&quot; — дієслово (латиною: *verbium*), а &quot;дуже&quot; — прислівник, латиною (сюрприз!) *ad+verbium*, &quot;при-дієслові&quot;» — годиться?" CreationDate="2023-07-17T17:51:34.360" UserId="8" />
  <row Id="12845" PostId="7297" Score="0" Text="Дякую і погоджуюсь, що обидва варіанти придатні до вжитку. Та прошу доопрацювати відповідь і розширити до меж запитання, щоб визнати її остаточно правильною. А майбутньому мати першоджерело з міцним обґрунтуванням для всіх випадків вжитку." CreationDate="2023-07-19T00:32:01.357" UserId="2207" />
  <row Id="12846" PostId="7297" Score="0" Text="На першому етапі дослідження було виявлено, що чергування голосних (о - і) не відбувається. Натомість обидві словоформи існують в українській мові одночасно, як дві окремі лексичні одиниці. Отже, можемо припустити, що вони могли бути утворені від різних основ і можуть мати окремі семантичні ознаки, які залежатимуть від умов та способу вжитку." CreationDate="2023-07-19T01:26:05.557" UserId="2207" />
  <row Id="12847" PostId="7297" Score="0" Text="0&#xA;&#xA;&#xA;&#xA;Більше за все через -і буде вживатися до неістот і властивим діловому та науковому стилям мовлення, в свою чергу через -о вживатися до істот і властивим літературному та публіцистичному стилям. Та це ще потрібно довести. Тут потрібен морфологічний і синтаксичний аналіз." CreationDate="2023-07-19T01:33:43.393" UserId="2207" />
  <row Id="12848" PostId="7297" Score="2" Text="@Skill, Ви кажете «було виявлено, що чергування голосних (о - і) не відбувається», але у варіанті з -і- (на місці праслов'янського -o-) воно якраз відбувається: у закритому складі -і-, у відкритому складі -о- — наприклад: _ніс/носа_, _кіт/кота_, _задовільний/задоволення_. Але конкретно в дієсловах _{за/в/у}дов?льн{я/и}ти_ переміг «контретимологічний» варіант з -о- замість -і-." CreationDate="2023-07-19T06:17:01.320" UserId="4" />
  <row Id="12849" PostId="7297" Score="2" Text="@Skill, Ви кажете, що варіанти з -і- та -о- могли мати різне походження? І що на вибір -і- чи -о- може впливати семантика та стиль тексту? А чому Ви так вважаєте? Чи маєте якісь ідеї, як це можна спробувати довести чи спростувати? (Я, якщо чесно, не бачу підстав так вважати. І словник подає їх просто синонімами.)" CreationDate="2023-07-19T06:17:52.437" UserId="4" />
  <row Id="12857" PostId="7297" Score="0" Text="на це піде деякий час, та думаю так. Дякуючи вашій відповіді, тепер стало можливим обгрунтувати та надати правильну відповідь на пов'язане запитання Yola." CreationDate="2023-07-22T19:49:06.300" UserId="2207" />
  <row Id="12852" PostId="7299" Score="1" Text="@Yola, так там усього лише повторюють приповідку «Баська б'є, баська б'є, а за тиждень Пасха є!». Я просто хотів пересвідчитися, що не лише один Michael Broshko її наводить. Але, гаразд, переніс." CreationDate="2023-07-20T14:47:17.200" UserId="4" />
  <row Id="12866" PostId="7300" Score="0" Text="Я був би щасливий, якби Ви й власний варіант ([піти прахом](https://chat.stackexchange.com/transcript/message/64040188#64040188)) теж оформили як відповідь. Але якщо через наше ставлення Ви втратити ентузіазм (або ж просто не маєте часу) — я теж прекрасно це зрозумію. (Також можу оформити це як окрему відповідь самотужки, якщо Вам буде зручніше так.)" CreationDate="2023-07-27T07:32:56.233" UserId="4" />
  <row Id="12865" PostId="7304" Score="0" Text="Ця відповідь заслуговує на більше уваги. (Мабуть вплинуло, що цю відповідь створено пізніше.) Сподіваюся, вона її отримає." CreationDate="2023-07-27T07:24:04.990" UserId="4" />
  <row Id="12867" PostId="7305" Score="0" Text="Note that these [honorific suffixes](https://en.wikipedia.org/wiki/Japanese_honorifics) in Japanese are generally not gender-specific (although *-chan* is more likely to be used for little girls), but trying to decline female name suffixed with e.g. *-san* using rules of Ukrainian language would sound strange. Even if you drop these suffixes, majority of Japanese names cannot be declined anyway in Ukrainian language..." CreationDate="2023-07-27T19:19:16.000" UserId="5659" />
  <row Id="12869" PostId="7308" Score="1" Text="Уточніть, будь ласка — вас цікавить саме прикметник? Бо якщо звичайний іменник також підходить, то «*нікчема/нездара*» вигладяють як гарні кандидати." CreationDate="2023-08-04T19:07:00.707" UserId="8" />
  <row Id="12870" PostId="7308" Score="0" Text="Саме прикметник. Це &quot;useless&quot;. Воно &quot;useless&quot; для нашого проєкту. Нікчема не зовсім підходить у ці випадки, але це цікава альтернатива якщо описувати людей." CreationDate="2023-08-04T20:12:22.413" UserId="5772" />
  <row Id="12871" PostId="7308" Score="1" Text="Впишіть, будь ласка, це уточнення у текст запитання (а коментарі видалимо). Бо переклади 'he is useless' та 'he is useless for the project' можуть відрізнятися, що продемонстровано в моєму коментарі. Для першого варіанту іменник годиться, для другого — ні." CreationDate="2023-08-04T21:20:35.663" UserId="8" />
  <row Id="12895" PostId="7308" Score="1" Text="Розширив приклад в питанні, дякую." CreationDate="2023-08-24T15:20:16.347" UserId="5772" />
  <row Id="12917" PostId="7308" Score="0" Text="Він непридатний до цієї справи. Проект не отримує від нього жодної користі." CreationDate="2023-09-10T06:17:39.493" UserId="2207" />
  <row Id="12896" PostId="7309" Score="1" Text="Дякую за відповідь! Некорисний більше звучить як &quot;unhealthy&quot;, або &quot;not beneficial&quot;, принаймні для мого вуха.&#xA;&#xA;Зрозуміло що не всі англійські слова мають ідеальний прямий переклад, але &quot;марний&quot; -- це, здається, найближче за значенням слово яке може бути. Дякую." CreationDate="2023-08-24T15:22:47.967" UserId="5772" />
  <row Id="12897" PostId="7309" Score="0" Text="Тут, відповідно до прикладу топікстартера useless - не корисний для проекту, якості якого неможна використати/долучити до проекту." CreationDate="2023-08-26T10:48:15.207" UserId="2207" />
  <row Id="12876" PostId="7310" Score="0" Text="Цілком може бути, що це просто власні асоціації автора: велосипедна камера — щось «гумове», надуте повітрям, — (повітряна) кулька. Хоча, може, й справді десь локально велосипедні камери (чи принаймні ширший діапазон виробів, ніж по Україні загалом) ку́льками називають…" CreationDate="2023-08-08T14:19:24.710" UserId="4" />
  <row Id="12889" PostId="7320" Score="2" Text="Does this answer your question? [Значення фрази &quot;замаїлися камінці у нирках&quot; у пісні &quot;Друзі&quot; гурту &quot;Діти інженерів&quot;](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/7198/%d0%97%d0%bd%d0%b0%d1%87%d0%b5%d0%bd%d0%bd%d1%8f-%d1%84%d1%80%d0%b0%d0%b7%d0%b8-%d0%b7%d0%b0%d0%bc%d0%b0%d1%97%d0%bb%d0%b8%d1%81%d1%8f-%d0%ba%d0%b0%d0%bc%d1%96%d0%bd%d1%86%d1%96-%d1%83-%d0%bd%d0%b8%d1%80%d0%ba%d0%b0%d1%85-%d1%83-%d0%bf%d1%96%d1%81%d0%bd%d1%96-%d0%94%d1%80%d1%83%d0%b7%d1%96-%d0%b3%d1%83%d1%80%d1%82%d1%83-%d0%94%d1%96%d1%82%d0%b8-%d1%96%d0%bd%d0%b6%d0%b5%d0%bd%d0%b5%d1%80%d1%96)" CreationDate="2023-08-17T07:00:40.260" UserId="8" />
  <row Id="12890" PostId="7320" Score="0" Text="It looks you have asked this (or similar) question before… :)" CreationDate="2023-08-17T07:01:58.367" UserId="8" />
  <row Id="12891" PostId="7320" Score="0" Text="@BeBraveBeLikeUkraine - ні, я хочу тепер дізнатися етимологію, походження слова ))" CreationDate="2023-08-17T07:02:43.167" UserId="759" />
  <row Id="12893" PostId="7321" Score="1" Text="У Фасмера на корінь &quot;маїти&quot; (&quot;маять&quot;) дається значення &quot;тортурувати, втомлювати&quot;.&#xA;&gt; ORIGIN: Родственно д.-в.-н. muоеn &quot;трудиться, стараться&quot;, ср.-в.-н. müen, muowen, д.-в.-н. muohî ж. &quot;труд&quot;, гот. afmauiþs &quot;утомленный&quot;, д.-в.-н. muodi &quot;усталый&quot;, греч. μῶλος &quot;тягота, труд&quot;, μώλυς &quot;ослабевший, исчерпанный, тупой&quot;, лат. mōlēs &quot;тяжесть, масса&quot;" CreationDate="2023-08-22T16:05:02.300" UserId="891" />
  <row Id="12899" PostId="7321" Score="1" Text="Перепрошую, та що значить «обрізати слово»?" CreationDate="2023-08-28T18:59:33.340" UserId="2207" />
  <row Id="12901" PostId="7321" Score="1" Text="@Skill залишити лише [корїнь](https://uk.wikipedia.org/wiki/Корінь_(мовознавство)) \[не плутати з [основою](https://uk.wikipedia.org/wiki/Основа_слова)]. Там згодом вже описано процес: _тоді прибираїмо приросток за-_." CreationDate="2023-08-28T19:37:23.070" UserId="585" />
  <row Id="12900" PostId="7327" Score="0" Text="Загалом, дієприслівник не притаманний українській мові. Його можна легко позбавитись, якщо складнопідрядне речення перетворити на два простих. Та коли є необхідність вжити Д., орієнтуйтесь на його роль в реченні https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D1%94%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&#xA;1-ий приклад звучить ок. 2-ий я б записав так: «Подумавши про тебе, я написав цей вірш.»" CreationDate="2023-08-28T19:20:09.693" UserId="2207" />
  <row Id="12902" PostId="7327" Score="1" Text="Тобто зробили б його доконаного виду, зрозуміла, дякую! А також дякую за посилання. В вікіпедії, до речі, також наведений приклад використання Д. Недок. В. Мин. Ч., хоча на початку статті нема питання, на яке б він відповідав - лише що роблячи? і що зробивши?" CreationDate="2023-08-28T19:38:03.823" UserId="4875" />
  <row Id="12903" PostId="7327" Score="0" Text="Дієприслівники недоконаного виду минулого часу виражають додаткову дію, що відбувалася в минулому одночасно з основною (відповідає на питання що робивши?): Слухавши вірші про кохання, він завжди згадував її (він одночасно слухав і згадував)." CreationDate="2023-08-29T14:54:28.280" UserId="2207" />
  <row Id="12904" PostId="7327" Score="1" Text="Так, я розумію, питання про те, чи доречні вони у сучасній мові чи ми від них відходимо. Я розумію, що це валідна граматична форма. Так само як `рахуючий` теж валідна, хоча на рахунок цього я знайшла джерала з підтвердженнями, що українській мові такі словотвори не притаманні." CreationDate="2023-08-29T15:01:05.387" UserId="4875" />
  <row Id="12909" PostId="7329" Score="0" Text="This does not provide an answer to the question. Once you have sufficient [reputation](https://ukrainian.stackexchange.com/help/whats-reputation) you will be able to [comment on any post](https://ukrainian.stackexchange.com/help/privileges/comment); instead, [provide answers that don't require clarification from the asker](https://meta.stackexchange.com/questions/214173/why-do-i-need-50-reputation-to-comment-what-can-i-do-instead). - [From Review](/review/low-quality-posts/3966)" CreationDate="2023-09-07T21:38:31.533" UserId="2097" />
  <row Id="12910" PostId="7330" Score="0" Text="Діалектизм не може бути єдиною відповіддю. Спробуйте її розширити і відповідно до контексту навести декілька варіантів з синонімічного ряду." CreationDate="2023-09-09T19:39:33.473" UserId="2207" />
  <row Id="12923" PostId="7330" Score="0" Text="Розширте відповідь адекватними обгрунтуваннями. Наразі вона рівноцінна &quot;link-only&quot; відповідям, що є причиною для рекомендації видалення." CreationDate="2023-09-11T17:09:53.907" UserId="2097" />
  <row Id="12907" PostId="7331" Score="0" Text="Не думаю, що американці закладають сепаратизм у це поняття [Western United States](https://en.wikipedia.org/wiki/Western_United_States)." CreationDate="2023-09-07T13:31:53.157" UserId="9" />
  <row Id="12915" PostId="7331" Score="0" Text="@sashaeve, Ваше запитання про Україну. Отже, будьте ласкаві наводити приклади саме щодо вжитку &quot;Західна Україна&quot;, &quot;захід України&quot; і т.д. Або переформулюйте запитання, якщо цікавлять правила вжитку власних назв." CreationDate="2023-09-10T03:52:05.163" UserId="2207" />
  <row Id="12919" PostId="7331" Score="0" Text="@Sutnôstj Поясніть, будь ласка, як саме я підтвердив думку про сепаратизм. Зважайте на *Western United States (also called the American West, the Far West, and the West)*." CreationDate="2023-09-10T12:02:35.293" UserId="9" />
  <row Id="12921" PostId="7331" Score="0" Text="@Sutnôstj Як те, що американці розрізняють _West_ і _Western_ разом з моїм коментарем підтверджує думку сепаратизму?" CreationDate="2023-09-10T20:56:38.827" UserId="9" />
  <row Id="12922" PostId="7331" Score="0" Text="@Yola Схоже, таки не читали. Но, сподїваю ся, не дарма повторю ся тут. *Western* зазвичай не використовують для самостійних утворїннь. Якщо ви наумисно навели *the Far West, the West*, то дуже дарма, бо тут він як іменник, а не родовий/прикметник, тобто грубо кажучи на наш лад _Наш Захід_. Тобто в підсумку вони не вкладають сепаратізм в це поняття, а тому хиба порівнювати анґлійське *Western* і українське *Західний*, котре можить бути вживаним і для просто не-іменникового *West*, котре якраз зазвичай сепаратівне." CreationDate="2023-09-10T22:36:39.950" UserId="585" />
  <row Id="12929" PostId="7331" Score="0" Text="@Skill, я поставив питання так, як вважав за потрібне. Дякую." CreationDate="2023-09-19T17:33:40.433" UserId="326" />
  <row Id="12925" PostId="7334" Score="1" Text="Ви хочете, щоб обов'язково було присутнє слово ідея/думка/задум? Якщо ні, то нісенітниця/маячня/казна-що/чортибатька-що і багато інших подібних." CreationDate="2023-09-14T13:52:58.200" UserId="9" />
  <row Id="12926" PostId="7334" Score="1" Text="А якщо перекладати &quot;crackpot&quot; як прикметник?" CreationDate="2023-09-14T14:05:43.727" UserId="5899" />
  <row Id="12928" PostId="7334" Score="1" Text="химерна/дивакувата/крива/навіжена/схибнута ідея?" CreationDate="2023-09-15T04:10:08.300" UserId="9" />
  <row Id="12930" PostId="7337" Score="2" Text="Гадаю, що варто було б описати в чому суть цієї фрази інакше людям доводиться гуглити. А також, куди вам її треба вставити, бо якщо просто дві вимови одного і того ж слова, то таких багато." CreationDate="2023-09-20T03:23:07.377" UserId="9" />
  <row Id="12932" PostId="7337" Score="0" Text="Jakśćo treba pokazatı varijativnôstj, to: kartoplja, kartoflja, kartoxlja." CreationDate="2023-09-27T17:18:49.077" UserId="585" />
  <row Id="12946" PostId="7337" Score="1" Text="Особисто зустрічав фразу &quot;що совою об пеньок[, що пеньком об сову]&quot; у подібному сенсі. Хоча це ніби більше російське." CreationDate="2023-10-06T18:02:08.630" UserId="2994" />
  <row Id="12933" PostId="7339" Score="0" Text="Zazvıćaj ce _bue_ abo _bve_ [sxoźe na kaljku z anglijsjkoji _bleah_, odnak ne fakt], ale ne baću akademićnıx ʒ́erel, tomu treba daljê kopatı abo zbıratı materijalı." CreationDate="2023-09-27T18:59:00.430" UserId="585" />
  <row Id="12938" PostId="7339" Score="0" Text="&quot;Буе&quot; або &quot;Бее&quot; як варіант" CreationDate="2023-10-03T21:20:03.323" UserId="41" />
  <row Id="12931" PostId="7340" Score="0" Text="На вікі є стаття [Змаговий аналіз](https://uk.wikipedia.org/wiki/Змаговий_аналіз_(онлайн_алгоритм)) як відповідник [Competitive analysis](https://en.wikipedia.org/wiki/Competitive_analysis_(online_algorithm))." CreationDate="2023-09-25T11:27:25.033" UserId="9" />
  <row Id="12937" PostId="7340" Score="0" Text="Закомплексована людина я б назвав. :) Той чи та, кому треба постійно собі доводити, що вони вартують того методом приниження інших через змагання." CreationDate="2023-10-03T21:18:44.510" UserId="41" />
  <row Id="12963" PostId="7340" Score="0" Text="Я би переклав як [_суперницька_](https://goroh.pp.ua/Тлумачення/суперницький) [_особа_]." CreationDate="2023-10-11T14:08:53.657" UserId="585" />
  <row Id="12934" PostId="7342" Score="1" Text="Give more info about «wet bar» like description, and have you try to find the translation." CreationDate="2023-09-29T10:08:36.447" UserId="585" />
  <row Id="12935" PostId="7342" Score="0" Text="He is a description, https://en.wikipedia.org/wiki/Wet_bar" CreationDate="2023-10-02T15:38:26.297" UserId="5716" />
  <row Id="12936" PostId="7342" Score="0" Text="I searched http://sum.in.ua/ for the term but that didn't turn up anything." CreationDate="2023-10-02T15:39:11.413" UserId="5716" />
  <row Id="12941" PostId="7346" Score="2" Text="Thank you for taking the time to respond with a sound and sensible answer." CreationDate="2023-10-04T22:15:03.547" UserId="5716" />
  <row Id="12947" PostId="7346" Score="0" Text="@Яша and what other answer did you expect? It's a very niche term, no wonder there's no direct translation." CreationDate="2023-10-06T18:09:32.080" UserId="2994" />
  <row Id="12956" PostId="7346" Score="0" Text="My expectations were low. The response from Viktor M was more helpful than this one. But thank you for taking the time to respond." CreationDate="2023-10-09T12:44:24.090" UserId="5716" />
  <row Id="12939" PostId="7347" Score="0" Text="Тут ідеться про різну вимову. Це з американської пісні." CreationDate="2023-10-04T00:54:26.723" UserId="9" />
  <row Id="12940" PostId="7347" Score="0" Text="@Yola, хіба обов'язково про різну вимову? Я так розумію, це про те, що між якимись _поняттям А_ і _поняттям Б_ немає суттєвої різниці (типу, їх _порівнюють_ з різними вимовами). Хоча _масло масляне_ справді не те." CreationDate="2023-10-04T18:16:41.960" UserId="4" />
  <row Id="12943" PostId="7347" Score="0" Text="@Sasha здається таки про вимову. Вони [там](https://www.youtube.com/watch?v=LOILZ_D3aRg) саме про це сперечаються, а потім погоджуються на різницю." CreationDate="2023-10-05T08:08:02.940" UserId="9" />
  <row Id="12945" PostId="7347" Score="0" Text="@Yola, а бачили моє редагування до запитання? (Тобто я не заперечую, що оригінальна пісня саме про це, але я про сучасний вжиток вислову.)" CreationDate="2023-10-06T17:51:11.447" UserId="4" />
  <row Id="12949" PostId="7347" Score="0" Text="йой, не помітив, тепер усе зрозуміло. Згоден з вами." CreationDate="2023-10-06T19:57:46.610" UserId="9" />
  <row Id="12948" PostId="7348" Score="1" Text="&quot;Вам шашечки чи їхати&quot;? Тобто, вам щоб розуміли чи щоб відповідно до [поки що неіснуючої] норми неологізму?" CreationDate="2023-10-06T18:11:02.897" UserId="2994" />
  <row Id="12962" PostId="7353" Score="0" Text="Гмм, бачу, Роман дуже любить латину і натягувати під єю українську, де звязку взагалі немаʼ [це тут]. Бо це вже [неуперше](https://ukrainian.stackexchange.com/a/6742/585) [або звязок не як «старший ~ молодший»]." CreationDate="2023-10-11T13:45:45.937" UserId="585" />
  <row Id="12964" PostId="7353" Score="0" Text="Може, якщо ви маєте краще пояснення або можете заперечити щодо походження частки де-, то долучайтеся" CreationDate="2023-10-12T10:07:08.090" UserId="2207" />
  <row Id="12965" PostId="7353" Score="0" Text="Це ви маїте довести чи підкрїпити думку, що це _де-_ в _декілька_ тотожнє до латінського _де-_ як в _декомунізація_. Я такого тут не бачу, але ви подали, що воно так і є. Краще поясненнє [вже наводили](https://goroh.pp.ua/Етимологія/де#5080) тут: це від _десь_, що в свою чергу від _де_ (як в _де ти був?_)." CreationDate="2023-10-12T13:13:43.223" UserId="585" />
  <row Id="12968" PostId="7353" Score="0" Text="@Sútnôstj, Де- в &quot;де ти був&quot; - це взагалі прислівник на позначення місця/напрямку. 1. Мій допис створено, щоб спростувати думку user1677 - слово &quot;декілька&quot; пишеться разом. 2. Етимологія де- як раз вказує на походження." CreationDate="2023-10-14T11:12:23.763" UserId="2207" />
  <row Id="12970" PostId="7353" Score="0" Text="1.  _Мій допис створено, щоб спростувати думку user1677 - слово &quot;декілька&quot; пишеться разом._ — Не указує, тут про «Префікси грецького та латинського походження», чим «де-» в «декілька» не є." CreationDate="2023-10-14T12:12:06.227" UserId="585" />
  <row Id="12971" PostId="7353" Score="0" Text="2. _Етимологія де- як раз вказує на походження._ — Ніде не бачу. Так, указує на походження латинського префікса *де-*, котрий **нічим не повʼязаний** з українським непрефіксом *де-*. Тобто, повторюся: ніде не бачу, але бачу як особа дуже любить вчергове примазувати латину до української, коли на тої потреби взагалі немаʼ." CreationDate="2023-10-14T12:12:41.380" UserId="585" />
  <row Id="12973" PostId="7353" Score="0" Text="@Sútnôstj, Чому, на вашу думку, префікс де- не може виключати з &quot;кілька&quot; неозначеність , тобто уточнювати, так само як &quot;десь кілька&quot;?" CreationDate="2023-10-15T15:06:07.077" UserId="2207" />
  <row Id="12979" PostId="7354" Score="1" Text="Раджу зайти на slovotvir.org.ua й додати це слово, а там його перекладуть." CreationDate="2023-11-04T13:19:07.053" UserId="5668" />
  <row Id="12975" PostId="7356" Score="0" Text="Словник української мови: [впертий](http://sum.in.ua/s/upertyj), [наполегливий](http://sum.in.ua/s/napoleghlyvyj)." CreationDate="2023-11-01T12:04:55.117" UserId="69" />
  <row Id="12976" PostId="7356" Score="0" Text="УПЕРТИЙ = Який намагається все робити по-своєму, настоює на своєму, інколи наперекір здоровому глузду; непоступливий.&#xA;&#xA;Наполеглевий = Завзятий, стійкий, непохитний у здійсненні, досягненні певної мети.&#xA;&#xA;Як обєктивно відрізнити де що? Яка саме дія чи бездіяльність вкаже на різницю?" CreationDate="2023-11-01T15:47:43.987" UserId="6060" />
  <row Id="12977" PostId="7356" Score="0" Text="&quot;інколи наперекір здоровому глузду&quot; є тільки в одному тлумаченні - в &quot;упертий&quot;. Крім того упертий &quot;робить по-своєму&quot;, а у наполегливого акцент на досягненні мети, тобто він може робити і не &quot;по-своєму&quot;, головне для нього - досягнення мети." CreationDate="2023-11-02T12:05:53.117" UserId="69" />
  <row Id="12980" PostId="7360" Score="1" Text="Чим спотворений «Словарь росийсько-український 1893–1898рр.» (М.Уманець, А.Спілка.), що наводить: Тишина́ = ти́ша (С. Л. Ш.), ти́хість, тишина́. С. Ш. — Тиша дивная, таємная всюди міцно залягла. Мова. — Де згода в семействі, де мир і тишина. Кот." CreationDate="2023-11-04T17:21:29.190" UserId="585" />
  <row Id="12981" PostId="7360" Score="1" Text="Так само «Російсько-український словник 1930р.» (О. Ізюмов): &#xA;Тишина, тишь – ти́ша, -ші, тишина́, -ни́." CreationDate="2023-11-04T17:25:08.590" UserId="585" />
  <row Id="12982" PostId="7360" Score="0" Text="Щодо словаря незнаю, а от якщо він і рус-1930 змусили мене засумніватися щодо тишини." CreationDate="2023-11-05T21:27:52.350" UserId="5668" />
  <row Id="12985" PostId="7367" Score="0" Text="Я знаходжу допис на форумі від 12 січня 2016 року, де ця фраза вже присутня. Тому не думаю, що цей вірш це першоджерело." CreationDate="2023-11-19T13:31:03.607" UserId="9" />
  <row Id="12988" PostId="7367" Score="0" Text="В пошуку інфи справді нуль. Думаю, що вислів &quot;марна праця хлібороба&quot; може вживатись у сенсі &quot;не варте людського життя&quot;." CreationDate="2023-11-19T20:53:51.177" UserId="2207" />
  <row Id="12989" PostId="7368" Score="0" Text="прекрасний варіант, якби ж тільки не слово &quot;потеря&quot; :)" CreationDate="2023-11-20T17:00:24.340" UserId="41" />
  <row Id="12990" PostId="7368" Score="1" Text="&quot;ограбили&quot; теж ніби не зовісм літературний варіант. Але комедія є комедія, їй можна." CreationDate="2023-11-20T20:31:20.953" UserId="2994" />
  <row Id="12993" PostId="7369" Score="0" Text="As it’s currently written, your answer is unclear. Please [edit] to add additional details that will help others understand how this addresses the question asked. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2023-11-30T13:41:22.480" UserId="-1" />
  <row Id="12996" PostId="7370" Score="1" Text="Слово має два суфікси: -л-, -ив-." CreationDate="2023-11-30T17:38:54.890" UserId="2207" />
  <row Id="12997" PostId="7370" Score="0" Text="У буквосполученні -ЗДЛ- спрощення не відбувається. §28 https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf" CreationDate="2023-11-30T17:41:57.437" UserId="2207" />
  <row Id="13000" PostId="7370" Score="0" Text="@RomanMikhol А як щодо слова пиз(д)нути (у значенні вдарити)? За наведеним параграфом -здн- завжди скорочується, винятків не наведено. Тому тут зі скороченням?" CreationDate="2023-12-03T20:25:00.837" UserId="2934" />
  <row Id="12995" PostId="7373" Score="0" Text="В &quot;проїзді&quot; корінь &quot;їзд&quot;, немає в корені голосної після д-. В чому саме полягає ваше запитання?" CreationDate="2023-11-30T17:35:45.483" UserId="2207" />
  <row Id="12999" PostId="7373" Score="1" Text="@RomanMikhol правда ваша, це дурниця, бо обидва корені закінчуються на приголосну. Умовно, питання про те, чи можна сформулювати просте правило про спрощення на підставі морфемного чи фонетичного складу. Але досить було перейти за посиланням на правопис у моїй відповіді, щоб зрозуміти, що це не так." CreationDate="2023-12-02T04:34:45.260" UserId="6167" />
  <row Id="13001" PostId="7374" Score="0" Text="*А чому “у цьому випадку» чи «у цьому разі», а не «зараз» чи «поки»? Адже ми думає трохи інакше, ніж росіяни, тож росіянізми це не лише слова, а і певні сталі форми, які не властиві нам, зараз це канцеляризм «в данному случае».*&#xA;&#xA;Ви відповідаєте питанням на питання. Така відповідь має місце у коментарях. У відповіді має бути відповідь, обгрунтована джерелами, без жодного суб'єктивізму, інакше це порушує правила. Читайте, перш ніж відповідати.&#xA;https://ukrainian.stackexchange.com/help/how-to-answer&#xA;https://ukrainian.stackexchange.com/help/deleted-answers" CreationDate="2023-12-04T11:40:01.817" UserId="2097" />
  <row Id="13006" PostId="7375" Score="1" Text="Старша медсестра - це керівна адміністративна посада з підвищеним рівнем відповідальності, тому англійською буде &quot;Senior Nurse&quot;." CreationDate="2023-12-14T02:20:10.300" UserId="2207" />
  <row Id="13007" PostId="7375" Score="1" Text="Вища математика - це &quot;Higher Math&quot; або &quot;Higher Mathematics&quot;.  Advanced level - тут, краще &quot;поглиблений рівень&quot;. Advanced Calculus - тут, краще перекладати як &quot;розширені обчислення&quot;. &#xA;https://en.wikipedia.org/wiki/Calculus_on_Euclidean_space" CreationDate="2023-12-14T02:36:59.960" UserId="2207" />
  <row Id="13016" PostId="7375" Score="1" Text="А старші класи у них high school, то придумаємо вищу школу,  чи будемо думати як українці? Бо ми таки не американці і думаємо інакше, і слова вживаємо інші. Ваш текст буде читати українець, який вищу школу зовсім не зрозуміє, бо він усе життя знав старші класи. То ж безглуздо перекладати для американців, а треба для українців, щоби вони розуміли, що там пишеться." CreationDate="2023-12-16T02:11:13.623" UserId="1013" />
  <row Id="13017" PostId="7375" Score="1" Text="Roman Mikhol а що нам до них? У них наше слово коса перекладається купою слів. І під кожне їхнє ми маємо придумати нове власне? З якого дива? У нас є свої слова, які мають властиві нам значення і ми маємо користуватися українською мовою, а не англійською в українських словах. Хай вони думають так, а ми думаємо так. Тому ми українці, а вони англійці чи американці." CreationDate="2023-12-16T02:23:58.470" UserId="1013" />
  <row Id="13018" PostId="7375" Score="1" Text="Не зовсім розумію до якого саме з моїх аргументів ви апелюєте? Адже вони стосуються саме дисципліни &quot;математика&quot;. High School - це &quot;старші класи&quot; або &quot;старша школа&quot;, тут жодних заперечень. Higher Education - &quot;вища освіта&quot;." CreationDate="2023-12-18T12:49:01.263" UserId="2207" />
  <row Id="13023" PostId="7375" Score="1" Text="Я б сказав, що _advanced calculus_ — це радще [математичний аналіз](https://uk.wikipedia.org/wiki/Математичний_аналіз), ніж уся _вища математика_. Але загалом з відповіддю згоден (що _advanced_ у назвах професій часто відповідає нашому _старший_, а _advanced_ стосовно рівня — нашому _вищий_)." CreationDate="2023-12-18T15:29:51.603" UserId="4" />
  <row Id="13027" PostId="7375" Score="0" Text="Згоден, що матан. Дослівно calculus — це каміння. «Передове каміння» доведе до сказу кожного, хто це читатиме. Треба розуміти, що ми по різному думаємо. Латиняни мали у абаці камінці, як одиницю рахунку. Ми рахували паличками чи кроками (ступінь). Ми теж не маємо свого відповідника, бо «Rachen» німецьке слово. Але навіть вищі чи складні розрахунки ми не використовуємо, бо маємо власні сталі терміни. У питаннях рівнів чи ступенів ми теж давно маємо сталі терміни. Нижчий, середній, вищий. Або поганий, середній, добрий, найкращий. Предки були не дурні — основу дали. Далі користуйтеся." CreationDate="2023-12-21T20:33:12.227" UserId="1013" />
  <row Id="13014" PostId="7378" Score="0" Text="Коли що, таке питаннє піднімало ся тут:&#xA;https://ukrainian.stackexchange.com/q/7305/585&#xA;&#xA;Чомусь не можу позначити як дублікат, але най." CreationDate="2023-12-14T11:07:44.773" UserId="585" />
  <row Id="13009" PostId="7379" Score="1" Text="Цікаво чому даному питанню ставлять мінуси? Є якесь правило, яке забороняє подібні питання ставити?" CreationDate="2023-12-14T09:42:08.493" UserId="951" />
  <row Id="13107" PostId="7379" Score="1" Text="@RomanMalkevych тому що це запитання не відповідає вимогам [How do I ask a good question?](https://ukrainian.stackexchange.com/help/how-to-ask), конкретно — пп. 1, 3. Див. також [Хороші питання і хороші відповіді](https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/5/8). Шкода, що автор за майже 4 місяці не спробував виправити жодне зі своїх п'яти запитань (одне видалене). Шкода, що ніхто із спільноти не забажав допомогти авторові з редагуванням. Шкода, що ніхто з модераторів не втрутився, щоб пояснити авторові принципи роботи цього сайту і правила оформлення дописів." CreationDate="2024-03-27T04:38:26.117" UserId="8" />
  <row Id="13109" PostId="7379" Score="0" Text="@BeBraveBeLikeUkraine то редагував інший Роман) Але всеодно дякую за відповідь. Мені здається, що загалом порушено проблему, яка варта того, щоб її вирішити. Бо в Україні часто говорять по большому счету, навіть україномовні." CreationDate="2024-03-27T11:44:27.190" UserId="951" />
  <row Id="13110" PostId="7379" Score="0" Text="@RomanMalkevych oops, перепрошую щодо авторства редагування. От що значить — дописувати уночі. :) я приберу той коментар, щоб не вводив в оману." CreationDate="2024-03-27T12:48:42.867" UserId="8" />
  <row Id="13111" PostId="7379" Score="0" Text="@RomanMalkevych Щодо мовних питань загалом: їх, дійсно, безліч! І при належному оформленні запитань, які порушують ці — дійсно, актуальні — проблеми, цей сайт міг би бути зразковим, залучати нових користувачів, лишатися цікавим для старих. Але це потребує двох речей: (1) спільного розуміння щодо якості дописів; щодо того, чим відрізняються хороші дописи від поганих; (1.а) особливо це стосується модераторів; (2) великого обсягу волонтерської роботи «простих» користувачів по модеруванню, редагуванню тощо. Ані першого, ані другого на цьому сайті, на жаль, не утворилося." CreationDate="2024-03-27T12:49:36.507" UserId="8" />
  <row Id="13013" PostId="7388" Score="0" Text="− &lt; рясно зустрічається в творах українських письменників XX-століття, проте це пряма калька з російської мови. &gt; Докази?" CreationDate="2023-12-14T10:35:11.003" UserId="585" />
  <row Id="13029" PostId="7388" Score="0" Text="@Sútnôstj, не розумію які саме докази? Що це калька? Або що совєтські письменники псували нею українську мову впродовж ХХ-століття, а дехто продовжує і понині? Додав посилання. Як не згодні, будь ласка, створіть окремий пост із власним обгрунтуванням тлумачення або додавайте аргументи до своїх заперечень." CreationDate="2023-12-23T00:06:26.777" UserId="2207" />
  <row Id="13008" PostId="7389" Score="1" Text="Судячи з анотації &quot;післявчора&quot; тут означає &quot;сьогодні&quot;." CreationDate="2023-12-14T09:24:07.310" UserId="69" />
  <row Id="13011" PostId="7389" Score="0" Text="− Тут питають не про наявність слова, а радше його смисл. Ну і так, як зазначив Артемікс, анотація книги прямо кажить, що то про «сьоʼдня», а не як сінонім до «позавчора», про що було питаннє." CreationDate="2023-12-14T10:32:20.543" UserId="585" />
  <row Id="13022" PostId="7389" Score="0" Text="@Sútnôstj, автор запитання каже про велику кількість пошукових результатів в Google, проте не наводить жодного прикладу вжитку слова &quot;післявчора&quot; на позначення &quot;позавчора&quot;. Моя відповідь пояснює причини наявності цього слова в Гуглі та умови, за яких це слово не є помилкою." CreationDate="2023-12-18T14:09:15.827" UserId="2207" />
  <row Id="13010" PostId="7390" Score="0" Text="− &lt; В українській мові апостроф вживається перед голосними &gt; Відсутні докази чи џерела, пак моя відповідь на чинний правопис як џерело це спростовуїть, тобто це ще брехня. &lt; Бóлит з твердим т і наголосом на ó &gt; — [майже] те саме: де џерело? Історична вставка про подільский говір зайва. &lt; бóл’ат &gt; — до чого ця цітата під мовлѣння персонажа, коли Вікіпедія _для прикладу_ використовуїть [транскріпцію](//uk.wikipedia.org/wiki/Транскрипція_(лінгвістика)) — загадка." CreationDate="2023-12-14T10:20:17.400" UserId="585" />
  <row Id="13035" PostId="7390" Score="0" Text="@Sútnôstj, перепрошую, та ваше посилання на примітку в чинному Правописі пояснює вжиток апострофа у власних іменах іншомовного походження і жодним чином у загальних. Тож як звинувачуєте, тим більш у брехні, то будьте ласкаві аргументувати і довести свою позицію. Якщо, на вашу думку, апостроф вживається перед приголосними, наведіть декілька прикладів таких слів." CreationDate="2024-01-02T11:37:09.703" UserId="2207" />
  <row Id="13036" PostId="7390" Score="1" Text="Дивно, що мені треба пояснювати очевидне: волосні і загальні слова однаково належать і підпорядковуються українській, пак вже відомі явища, коли перші стають другими: дізель, ват, гуліґан ітд. Мовчу, що є видозмінені як: болґарка, корейка, вєтнамка ітд. Тож… це було до чого? Нагадаю вашу тезу, котру ви змінили, але суть, як вже зрозуміло з попереднього речїння, не дуже змінила ся: &lt; В українській мові апостроф вживається перед голосними &gt;. Но і приклади до &lt; апостроф вживається перед приголосними &gt; вже були наведені." CreationDate="2024-01-02T14:26:27.597" UserId="585" />
  <row Id="13037" PostId="7390" Score="0" Text="Будемо вважати, що формально я був і лишаюся правий. Та, з огляду на історію української мови та її видозмінення протягом часів, ваші зауваження є цілком доречні, а попередня відповідь ще й надає додаткової цінності цьому треду вцілому." CreationDate="2024-01-05T21:39:50.570" UserId="2207" />
  <row Id="13012" PostId="7392" Score="0" Text="− &lt; тому доречний переклад, на мою думку &gt; Це більше схоже на комент." CreationDate="2023-12-14T10:34:08.300" UserId="585" />
  <row Id="13015" PostId="7392" Score="0" Text="У назві професії слово _провідний_ доречно (щось типу _leading engineer_ — _провідний інженер_). Але ж питання було про словосполучення _advanced level_ у контексті рівня володіння мовою." CreationDate="2023-12-14T19:32:30.160" UserId="4" />
  <row Id="13019" PostId="7392" Score="0" Text="@Sútnôstj, так це був скорше коментар до прикладу одного з дописувачів. Та ви стимулювали мене його розширити :)" CreationDate="2023-12-18T13:31:53.400" UserId="2207" />
  <row Id="13025" PostId="7392" Score="0" Text="А й справді, серед відповідей було прохання користувачки Abastasia допомогти з перекладом назви посади Advanced Restaurant Leader у МакДональдз. Тож тепер я розумію, звідки пішла тема про advanced у назвах професій/посад. Але те прохання я вилучив, бо неправильно писати запитання у відповідях. Як гадаєте, чи варто тепер створити окреме запитання про переклад advanced у контексті назв професій? Чи хай усе буде тут? (Але тоді, мабуть, варто буде попросити Анатолія (автора запитання) розширити це запитання.)" CreationDate="2023-12-18T15:45:56.717" UserId="4" />
  <row Id="13026" PostId="7392" Score="0" Text="Згоден, писати запитання у відповідях це не правильно. Та загалом, воно не суперечить запитанню топікстартера, а тільки розширює можливості з надання прикладів вжитку. Тому, зважаючи що користувач не надто досвідчений і скільки часу піде на створення окремого топіку не зрозуміло, вирішив надати відповідь. Зачекаю деякий час, якщо ваше рішення остаточне, відредагую свою відповідь." CreationDate="2023-12-18T17:38:28.223" UserId="2207" />
  <row Id="13028" PostId="7400" Score="1" Text="Так, доконана форма дієслова твориться саме префіксальним способом. Залежно від префіксу, змінюватиметься лексична форма слова та емоційна окраска. &quot;Звідати&quot; - осягнути думкою, зрозуміти, пізнати. &quot;Провідати, вивідати&quot; - дізнатися про приховане, утаємничене. Дякую за ваші зусилля." CreationDate="2023-12-22T21:46:43.620" UserId="2207" />
  <row Id="13030" PostId="7407" Score="0" Text="Це лише внутрішні правила Вікіпедії, які все ж авторитетні. Я проглянув правила і не знайшов прямого підтвердження вашим словам. Було б добре якби ви навели витяги з них для підкріплення ваших слів." CreationDate="2023-12-29T00:56:35.860" UserId="9" />
  <row Id="13031" PostId="7407" Score="0" Text="Внутрішні правила ні до чого. &#xA;При розстановці розділових знаків у тексті статей слід керуватися чинним українським правописом та правилами пунктуації української мови. При наборі кома («,»), крапка з комою («;»), двокрапка («:»), крапка («.»), знак оклику («!»), знак питання («?») і три крапки («…») ці спеціальні символи не відділяються пропуском від попереднього слова, але відділяються пропуском від наступного слова. Якщо ваша клавіатура не має цих спеціальних символів, ви можете спробувати знайти бажаний спеціальний символ в меню редагування «Спеціальні символи»." CreationDate="2023-12-29T08:49:42.007" UserId="6174" />
  <row Id="13032" PostId="7407" Score="1" Text="Це твердження посилається на нормативний документ:&#xA;&#xA;ДСТУ 8344:2015. Інформація та документація. Видання. Основні елементи. Терміни та визначення понять. Київ: УкрНДНЦ, 2017. 39 стор. (Національний стандарт України) (чинний з 01.07.2017)" CreationDate="2023-12-29T08:54:52.763" UserId="6174" />
  <row Id="13033" PostId="7407" Score="0" Text="Ось з [того ж ДСТУ](https://ukrmova.iul-nasu.org.ua/dlya-avtoriv/pravyla-skorochennya-sliv.html), що підтверджує вашу думку - *вищий – вищ., але вища – не скорочують* - кома йде одразу після крапки." CreationDate="2023-12-29T17:18:48.083" UserId="9" />
  <row Id="13040" PostId="7408" Score="0" Text="While this link may answer the question, it is better to include the essential parts of the answer here and provide the link for reference.  Link-only answers can become invalid if the linked page changes. - [From Review](/review/late-answers/4052)" CreationDate="2024-01-07T19:06:12.787" UserId="2097" />
  <row Id="13041" PostId="7413" Score="1" Text="Tak rozumêju, *netı* nemaʼ v korpusax? A tak, perexôd *netij* v *netj* pokı zdajeʼ sja logičnım: *Natalija* &gt; *Natalja*, ale pokı ne zhadaju čolovêčıj prıklad. Ce točno ne cifrova pomılka, bo na paperovomu tež [*netı*](http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf#page=78)." CreationDate="2024-01-08T13:37:15.647" UserId="585" />
  <row Id="13042" PostId="7413" Score="1" Text="Vse, zhadav čolovêčıj: *Vasılij* &gt; *Vasılj*, takož možna zustrêtı *Hrıhorij* &gt; *Hrıhorj*. Ale ce ne pracjuje na 100 %: *Jevhenij* &gt; *Jevhen*. Pošukı v krıvıx [korpusax](https://corpora.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;word=нети) čı prosto v Gugelê, na žalj, uskladnujutj sja slovom *netı* ščo vôd [*inter*]*net* abo obêrvanımı slovamı, ščo zakônčujutj sja na *netı*, jak *bag-netı*, *pla-netı*, *kabi-netı* itd." CreationDate="2024-01-08T13:41:29.063" UserId="585" />
  <row Id="13043" PostId="7416" Score="0" Text="&quot;В порядку черги&quot; - це хіба не канцеляризм? &quot;стіл співає&quot;? Здається так ще гірше виходить. До того ж наведені конкретні приклади, як вашу пропозицію застосувати до них? Поки що ваш пост не відповідає на питання автора. Зауважте, що за правилами цього сайту відповідь потрібно обґрунтувати за допомогою посилання на авторитетні джерела, інакше її буде видалено." CreationDate="2024-01-09T13:56:52.777" UserId="69" />
  <row Id="13044" PostId="7416" Score="0" Text="&quot;в порядку черги&quot;  і &quot;стіл співає&quot; там через те, що приклади з context reverso." CreationDate="2024-01-11T00:59:34.753" UserId="6244" />
  <row Id="13045" PostId="7416" Score="0" Text="у відповідності/відповідно — калька, як і інші прийменники, що походять від іменників. І чи на це треба джерела?" CreationDate="2024-01-11T01:03:25.090" UserId="6244" />
  <row Id="13046" PostId="7416" Score="0" Text="Відповідно, згідно — такі самі кальки, вони не кращі, зрозумійте" CreationDate="2024-01-11T01:06:10.320" UserId="6244" />
  <row Id="13047" PostId="7416" Score="1" Text="Те, що в деяких випадках можна казати просто «за», — це, по-моєму, доволі корисне нагадування. (Щодо джерел, то, по-перше, про це каже 12-те значення [слова «за» в словнику](https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=27400&amp;page=918), по-друге, схожі (на мій погляд) приклади [наводив Пономарів](https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2014/02/140204_ponomariv_blog9_ko): «за інструкціями», «сортувати за алфавітом/абеткою», «впорядковувати за змістом», «розташовувати за нумерацією», «викликати за чергою». То чому б не «за таким-то законом, автомобіль…»?)" CreationDate="2024-01-11T11:57:50.987" UserId="4" />
  <row Id="13048" PostId="7416" Score="1" Text="Але от твердження, мовляв, варіант із «за» — єдиний притомний (а решта — канцеляризми), обґрунтувати значно важче. Так, на нього (на твердження, що «відповідно до», «у відповідності з», «згідно з» і загалом прийменники, які походять від іменників, — усе це кальки) варто все-таки подати бодай якісь джерела. Може, поки їх немає, спробувати переформулювати відповідь на лише нагадування, мовляв, є ще гарний варіант із «за» (але без категоричних заяв про решту варіантів)?" CreationDate="2024-01-11T11:57:55.987" UserId="4" />
  <row Id="13049" PostId="7416" Score="0" Text="(Off-topic: І знати б ще, де проходить ота межа… Я маю на увазі: між «добрим» терміном (що може звучати сухо, але дозволяє розрізнити важливі нюанси, точний) і «поганим» канцеляризмом (що лише ускладнює читання).)" CreationDate="2024-01-11T12:25:53.530" UserId="4" />
  <row Id="13050" PostId="7416" Score="2" Text="&quot;приклади з context reverso&quot; - хоча там є і корисні приклади, але я бачив там досить химерні варіанти. Схоже що більшість прикладів зроблена шляхом автоматичного перекладу і деякі варіанти просто жахливі. Я б не радив вживати приклади з цього сайту без додаткової перевірки. Сайт дозволяє користувачам пропонувати виправлення і можливо це його робить до певної міри корисним. Але пошук на сайті менш вживаної лексики видає досить неадекватні варіанти, мабуть через те що туди живі люди ще не заглядали." CreationDate="2024-01-12T10:45:06.567" UserId="69" />
  <row Id="13051" PostId="7416" Score="1" Text="Згідний, я там сам виправляю й виправляю все..." CreationDate="2024-01-14T00:16:33.467" UserId="6244" />
  <row Id="13058" PostId="7416" Score="0" Text="This does not provide an answer to the question. Once you have sufficient [reputation](https://ukrainian.stackexchange.com/help/whats-reputation) you will be able to [comment on any post](https://ukrainian.stackexchange.com/help/privileges/comment); instead, [provide answers that don't require clarification from the asker](https://meta.stackexchange.com/questions/214173/why-do-i-need-50-reputation-to-comment-what-can-i-do-instead). - [From Review](/review/low-quality-posts/4069)" CreationDate="2024-01-29T14:56:22.583" UserId="2097" />
  <row Id="13074" PostId="7418" Score="0" Text="Дякую за відповідь. Ще залишається питання: якщо ЧЮ за нормами пом'якшене, чи пом'якшене воно настільки, наскільки пом'якшене російське ЧУ, або все ж таки українське ЧЮ має бути за нормою меньш пом'якшене за російське ЧУ?" CreationDate="2024-02-23T09:26:50.857" UserId="2177" />
  <row Id="13077" PostId="7418" Score="1" Text="@AndrejAdamenko останнїй абзац цитати: _причому в такій позиції шиплячі завжди напівм’які_. Якщо порівнювати з московською, то воно _меньш пом'якшене за російське ЧУ_, котре є повністю окремим звуком і мяким." CreationDate="2024-02-23T17:14:36.897" UserId="585" />
  <row Id="13075" PostId="7419" Score="1" Text="Дякую за відповідь. Ще залишається питання: якщо ЧЮ за нормами пом'якшене, чи пом'якшене воно настільки, наскільки пом'якшене російське ЧУ, або все ж таки українське ЧЮ має бути за нормою меньш пом'якшене за російське ЧУ?" CreationDate="2024-02-23T09:28:31.553" UserId="2177" />
  <row Id="13086" PostId="7419" Score="1" Text="@AndrejAdamenko, якщо чесно, я не знаю. В укр. фонетиці вважається, що в дійсно _м'якими_ можуть бути лише приголосні [д], [т], [з], [c], [ц], [д͡з], [л], [н], [р], а решта приголосних (зокрема й [ш] та [ч]) можуть бути лише _пом'якшеними_ (_напівпом'якшеними_ в інших джерелах); а в рос. фонетиці [ч] вважається м'якою, а (напів)пом'якшених взагалі не мають. Але не факт, що ця різниця між теоріями укр. і рос. мов означає, що навіть перед -ю- укр. -ч- твердіше за рос. -ч-; я не виключаю, що це може бути просто різниця в теоретичних підходах." CreationDate="2024-03-15T11:04:16.930" UserId="4" />
  <row Id="13053" PostId="7421" Score="0" Text="@Sútnôstj, слушно! Це жіночий рід, III відміна, а я чомусь зациклився на букварях/крамарях." CreationDate="2024-01-24T09:52:51.967" UserId="4" />
  <row Id="13054" PostId="7421" Score="0" Text="Отже, таки українські ЗМІ виявилися фаховими, а помилка міститься в поданні до Верховної Ради? Чи могли б ви провести етимологічний аналіз слова Самар, щоб остаточно визначити це він чи вона?" CreationDate="2024-01-24T21:20:47.840" UserId="2207" />
  <row Id="13055" PostId="7421" Score="0" Text="І провідмінювати саме “Нова Самар&quot;.  Щоб школяри ексНовомосковська мали надійне джерело інформації і 12-ки з укр.мови :)" CreationDate="2024-01-24T21:33:47.580" UserId="2207" />
  <row Id="13056" PostId="7421" Score="1" Text="@RomanMikhol, «таки українські ЗМІ виявилися фаховими, а помилка міститься в поданні до Верховної Ради?» — так (принаймні згідно з чинним правописом). Відмінювання саме Нової Самарі додав. Про етимологію та рід, на жаль, нічого додати не можу (у Вікіпедії пишуть, що жіночий, і в законопроєкті подано як жіночий, хоча суто теоретично могли й помилитися; там висувають [версії і щодо етимології](https://uk.wikipedia.org/wiki/Самар_(місто)#Етимологія), але я недостатньо компетентний, щоб судити, наскільки вони надійні)." CreationDate="2024-01-25T15:50:31.433" UserId="4" />
  <row Id="13057" PostId="7421" Score="2" Text="@Sasha etymologija korısna štuka, ale ne jeʼ vırêšaljnoju. Tomu ce ne kritıčno. Naprıklad [*bôlj*](https://ukrainian.stackexchange.com/q/4664/585) — historıčno bulo žônočoho rodu, ale narazê v standartnij ukrajınsjkij čerez jakisj pevni prıčın — čolovêčoho." CreationDate="2024-01-26T05:54:04.940" UserId="585" />
  <row Id="13060" PostId="7423" Score="2" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2024-01-29T14:56:49.463" UserId="-1" />
  <row Id="13059" PostId="7424" Score="0" Text="Your answer could be improved with additional supporting information. Please [edit] to add further details, such as citations or documentation, so that others can confirm that your answer is correct. You can find more information on how to write good answers [in the help center](/help/how-to-answer)." CreationDate="2024-01-29T14:56:40.633" UserId="-1" />
  <row Id="13062" PostId="7424" Score="0" Text="За звук [ў] написали неточно. Звук [u̯~w], як алофон /в/, питомий для всіх українських говорів, не лише північних. Він уже був щонайменше в давньоруській мові, а скоріше й навіть у праслов'янській до певної міри, бо *v первісно було губно-губним/двогубним звуком, а для питомих мовців української й далі лишається двогубним. Окрім того, [u̯~w] походить не лише з *v, а й *l у сполуці *CъlC (*vъlkъ – &quot;вовк&quot;). Цей перехід присутній у всіх говорах, і, ясна річ, звук [ɫ] перейшов до [u̯~w], не [v] (між [ɫ] та [v] артикуляційно величезна різниця)." CreationDate="2024-02-03T04:31:46.403" UserId="5010" />
  <row Id="13061" PostId="7427" Score="0" Text="О, Антоне, давно вас не бачив:)" CreationDate="2024-01-30T08:25:44.290" UserId="5668" />
  <row Id="13069" PostId="7429" Score="0" Text="ТА can also mean BUT. I.e. it has two (or three) meanings: AND, BUT (and also YES in some dialects)." CreationDate="2024-02-11T07:21:18.567" UserId="4" />
  <row Id="13065" PostId="7431" Score="1" Text="Можливо, варто пояснити, що означає «видаються слабенькими». Окрім того, упевнений, що туристичні агенції вже давно знайшли відповідники до цих термінів. :) Як-то *туристичні місця, визначні місця, історичні/архітектурні/культурні пам'ятки, атракціони* у залежності від характеру об'єкту, про який йдеться." CreationDate="2024-02-09T03:12:57.613" UserId="8" />
  <row Id="13066" PostId="7431" Score="0" Text="Словоковалі живуть на словотворі https://slovotvir.org.ua/ На цьому сайті це &quot;неформат&quot;." CreationDate="2024-02-10T15:01:30.297" UserId="69" />
  <row Id="13067" PostId="7431" Score="0" Text="Є подібне запитання: [«Чи існує однозначний переклад слова „достопримечательность“?»](/q/5812), там пропонують _показне місце_ і ще інші варіанти в коментарях." CreationDate="2024-02-11T07:17:20.343" UserId="4" />
  <row Id="13071" PostId="7431" Score="0" Text="Як згадали їнші, кажуть &quot;визначна пам'ятка&quot;, &quot;визначне місце&quot; для місць, які варто відвідати. Хоча в такій сполуці нема прямого стосунку до туризму, значеннєво вона близька. Шодо новотворів, то на думку спадає &quot;привабливе місце&quot;, &quot;туристська/туристична/мандрівнича привабливість&quot;. &quot;Туристське/туристичне місце&quot; також доволі зрозумілий і вдалий переклад для &quot;tourist site&quot;. Особисто гадаю, шо ліпше є вживати &quot;туристський&quot; за &quot;туристичний&quot;, бо перше краще відбиває питомий словотвір (творене прямо від &quot;турист&quot; проти &quot;туристика&quot;)." CreationDate="2024-02-13T12:07:44.227" UserId="5010" />
  <row Id="13078" PostId="7431" Score="0" Text="Буде залежати від контексту. А саме від властивостей об'єкту, про який хочете повідомити. landmark - мітка, позначення на мапі.&#xA;site - видовище, краєвид.&#xA;attraction - визначне місце." CreationDate="2024-02-23T23:11:02.303" UserId="2207" />
  <row Id="13072" PostId="7433" Score="2" Text="схоже, що це синоніми" CreationDate="2024-02-13T16:14:28.373" UserId="9" />
  <row Id="13080" PostId="7434" Score="0" Text="Можна, але тільки в контексті &quot;безповоротньої фін. допомоги&quot;" CreationDate="2024-02-23T23:17:59.993" UserId="2207" />
  <row Id="13082" PostId="7434" Score="0" Text="This does not provide an answer to the question. To critique or request clarification from an author, leave a comment below their post. - [From Review](/review/low-quality-posts/4083)" CreationDate="2024-02-28T12:26:24.500" UserId="2097" />
  <row Id="13087" PostId="7445" Score="1" Text="Чому думаєте, що *ти* тут *тобі*, а не *ти*? А так, тут _шитким_ це *усі/м*, а _лучки_, це зменшене _лука_ «рівна місцевість, вкрита травою, луг; вигин річки або берега моря; [місце біля хати, де косять траву О; сінокісна низина у вигині річки Ч]»." CreationDate="2024-03-16T04:45:03.903" UserId="585" />
  <row Id="13088" PostId="7445" Score="1" Text="@Sútnôstj тут із контексту зрозуміло. *&quot;Мила, мила што зробила, же ти мене зводила&quot;* - це явно слова чоловіка і далі він ж і продовжує *&quot;шитким лучки ти покосив&quot;*, тобто *[я] покосив тобі усі(?) луки*. Він покосив луки саме для неї,  а не &quot;усім&quot;, хоч вона, невдячна, *&quot;з другим ходила&quot;*. І далі йому дівчина відповідає, що *за ті лучки, що [ти] покосив, я відповідала ласкою*. Це підтверджує, що він працював саме заради неї." CreationDate="2024-03-16T07:43:10.430" UserId="6369" />
  <row Id="13089" PostId="7445" Score="0" Text="Трактую вірш інакше, спробую пояснити, на що скажіть, чи згідні [повністю чи частково], чи взагалі зрозуміли про що я. Він покосив усім лучки, на котрі вона водила. І потім жаліє ся, що водила й ішного. Вона відказує, що з іншим не ходила, а чекала на одній лучці, котру він косив і де платила ласкою." CreationDate="2024-03-16T08:04:50.697" UserId="585" />
  <row Id="13090" PostId="7445" Score="2" Text="@Sútnôstj цікава версія. Мені тут здається, що ключове слово *зводила* вжито у переносному значенні, тобто *підвела*" CreationDate="2024-03-16T08:34:03.857" UserId="6369" />
  <row Id="13091" PostId="7446" Score="2" Text="визначення пози / положення? чесно кажучи, якщо в вашому колі професіоналів так прийнято називати - то так і називайте :) наврядчи є офіційні публікації на цю тему українською мовою, тому у вас є шанс започаткувати термін" CreationDate="2024-03-18T17:45:54.373" UserId="41" />
  <row Id="13092" PostId="7446" Score="1" Text="Офіційних публікацій у відомих мені наукових виданнях на цю тему українською дійсно поки не бачив.&#xA;Тож, відтепер pose estimation - скелетонізація!)" CreationDate="2024-03-18T18:46:01.233" UserId="6412" />
  <row Id="13100" PostId="7448" Score="1" Text="Будь ласка, не публікуйте повторно [закриті і видалені запитання](https://ukrainian.stackexchange.com/questions/7435/). Це запитання, так само, як і попереднє, не містить достатньої кількості подробиць, щоб відповісти на нього однозначно. Якби ви зробили спробу самостійно знайти відповідь, такі подробиці з'явилися б." CreationDate="2024-03-23T21:23:15.520" UserId="8" />
  <row Id="13101" PostId="7448" Score="0" Text="Ось [приклад](https://ukrainian.stackexchange.com/q/5878/8) гарного оформлення майже такого само запитання." CreationDate="2024-03-23T21:25:33.953" UserId="8" />
  <row Id="13102" PostId="7448" Score="1" Text="Привіт! А мені шкода, що Ваше попереднє запитання закрили. Мені особисто здається, що воно принаймні частково актуальне — адже _[вже наявне на сайті обговорення](/q/5878) хоч і наводить альтернативи, але не розкриває питання, **у якій мірі конкретно це слово відповідає нормам**_. Єдине що: у нас на сайті зазвичай прийнято не просто поставити запитання, а й навести свої власні спроби пошуку відповіді. Чи могли б Ви додати до запитання щось таке?" CreationDate="2024-03-25T08:00:13.403" UserId="4" />
  <row Id="13103" PostId="7448" Score="0" Text="…Маю на увазі: пошуку необов'язково саме на цьому сайті, але бодай якісь спроби розв'язання (наприклад: «[оцей словник](https://sum.in.ua/) не містить _типу_ окремим словом і серед значень слова _тип_ теж потрібного не наводить; але в дійсності слово очевидно вживають, наприклад, [у цьому інтерв'ю](https://www.youtube.com/watch?v=9mCmZii2F9A)»). Або якби Ви зробили пошук на цьому сайті й точно описали, чого саме бракує в попередніх обговореннях — було б, думаю, взагалі ідеально." CreationDate="2024-03-25T08:03:06.170" UserId="4" />
  <row Id="13104" PostId="7448" Score="1" Text="Але вважаю, що в будь-якому разі було неправильно кепкувати з Вас через описку (тим паче, що Ви її потім [виправили самостійно](/revisions/7435/2))." CreationDate="2024-03-25T08:07:22.853" UserId="4" />
  <row Id="13106" PostId="7449" Score="1" Text="Чи Ви дивилися правила вживання тире [у «Правописі» (с. 230 і далі)](https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/Pravopys.2019/ukr.pravopys-2019.pdf#page=230)? Чи підходить якийсь із пунктів під Ваш випадок?" CreationDate="2024-03-26T08:37:57.377" UserId="4" />
  <row Id="13114" PostId="7449" Score="1" Text="Таких &quot;рецидивистів&quot; хочеться банити якось...." CreationDate="2024-03-28T11:47:13.630" UserId="2097" />
  <row Id="13112" PostId="7452" Score="0" Text="Дякую за розлогу відповідь! мені в око впала непослідовність використання закінчень, оскільки і у Вікіпедії склався певний консенсус - чомусь міста на `-бург` приймають закінчення `-у`, а на `-берг` перетворюються на `-берзі`..." CreationDate="2024-03-27T15:47:02.363" UserId="6369" />
  <row Id="13113" PostId="7452" Score="0" Text="@int21h гадаю, це вже краще питати на самій Вікіпедії." CreationDate="2024-03-28T07:20:41.580" UserId="585" />
  <row Id="13115" PostId="7453" Score="3" Text="Може бути цікавою темою, бо дотична, ба навіть стати основою для відповідї: [How did phobia ever come to mean hatred?](https://english.stackexchange.com/q/252787/226239)" CreationDate="2024-03-28T12:45:20.583" UserId="585" />
  <row Id="13116" PostId="7453" Score="2" Text="_-Філія_ (_-фільний_, _-фільність_) і _-фобія_ (_-фобний_, _-фобність_) не завжди означають любов і страх (відповідно) в прямому значенні. Може бути також переносне (із доволі широким ступенем узагальнення), наприклад: [гідрофільність](//uk.wikipedia.org/wiki/Гідрофільність) і [гідрофобність](//uk.wikipedia.org/wiki/Гідрофобність), [ліпофільність (олеофільність)](//uk.wikipedia.org/wiki/Ліпофільність) і [олеофобність](//uk.wikipedia.org/wiki/Олеофобне_покриття). Мене тут особисто більше турбує використання кореня _рус-_ (адже _руські, русини_ — це якраз насправді радше українці ніж росіяни)." CreationDate="2024-03-28T12:56:09.113" UserId="4" />
  <row Id="13117" PostId="7453" Score="1" Text="Але слова усталюються в тих значеннях, у яких вони усталюються, навіть якщо ці значення нелогічні. Наприклад, _гомофобія_ мало б означати страх подібних собі (наприклад, коли чоловік боїться інших чоловіків або білявка боїться інших білявок). Бо _гомо-_ і _гетеро-_ означають «подібний» і «відмінний» (як-от: _(гомо/гетеро)генний, (гомо/гетеро)зигота, (гомо/гетеро)морфізм, (гомо/гетеро)сексуальний_ тощо). Те, що називають гомофобією, мало б називатися _гомосексуальностефобією_ (чи типу того). Але склалося як склалося. А яке нелогічне слово _бус_ (_автобус_, _тролейбус_) — просто важко уявити." CreationDate="2024-03-28T13:11:10.207" UserId="4" />
  <row Id="13118" PostId="7454" Score="1" Text="Є ще непопулярна спроба [-мізія](https://en.wiktionary.org/wiki/-misia#English). Тий самий ж корѣнь «міз», але морфолоґія гинша." CreationDate="2024-03-28T17:13:21.273" UserId="585" />
  <row Id="13120" PostId="7455" Score="0" Text="Тобто який Ваш висновок? (Потрібен за п. 6? Чи якийсь інший?)" CreationDate="2024-03-30T15:41:08.030" UserId="4" />
  <row Id="13119" PostId="7456" Score="0" Text="Дякую. Але, здається, Be Brave Be Like Ukraine питав про загальне правило для всіх подібних випадків, а не суто про «на жаль»." CreationDate="2024-03-30T15:38:56.450" UserId="4" />
</comments>